122 GUM^ELIUS, OM MALMLAGRENS ÅLDERSFÖLJD. 



hvars norra eller nordöstra sida man också finner bildningar, 

 som i viss grad hänga tillsammans med Striberget — Fogdhyttans. 

 Genom de invecklade förhållanden, som måste hafva egt rum 

 just i denna trakt, der den gamla Vikerns — P'asjöns — Uskens dal 

 — eller Kilsbergens paralleldal — träffade tillsammans med den 

 yngre Saxens — Grekens, hvilken vid sin bildning ej haft någon 

 inverkan på den äldre dalens östra vägg, men så mycket mera 

 på dess vestra, hufvudsakligen i vinkeln mellan de båda dal- 

 riktningarne, blottades det inre af bergartsbygnaden, hvarigenom 

 den nu synliga täta vexlingen af bergarter uppkom och de tal- 

 rika malmlagren af flere olika arter trädde i dagen. Man ser 

 också lätt, såsom förut blifvit omnämdt, i hvilket nära samband 

 bergartsbygnaden, lagrens krökningar och vexlingar, stå till de 

 uddar och vikar, som utgöra norra begränsningen för sjöarne 

 Vikern och Saxen. 



De bergarter, som här förekomma äro: röd eurit, horn- 

 blendc3urit, grå eurit samt glimmerskiffer. Malmer finnas här 

 af Stribergs, Lerbergs, Asbobergs och Pershyttetyperna. 



Glimmerskiffern bildar ett lager, som börjar ungefär O. om 

 Striberget, stryker i S.O., följande Ashyttedalen, böjer sig 

 alltmera i S. och S.V. samt slutar vid stranden af Vikern. Den 

 visar sig dock åter på vestra stranden af samma sjö S.O. om 

 Nors by. På ömse sidor om detta lager sträcker sig den gråa 

 euriten och utanför denna träffar man öfverallt den röda. Mellan 

 de båda euritarterna ligger ej sällan hornblendeeurit. Bergar- 

 ternas slingringar visa sig bäst på kartan. Hela lagringsföljden 

 utvisar ganska tydligt, att glimmerskiffern är den yngsta berg- 

 arten och röda euriten den älsta. 



Hvad malmerna beträffar, träffas Stribergstypen längst i 

 N.V. i Gamla Stribergsgrufvorna och fortsätter från dessa genom 

 Mossaberget i temligen rak sträckning nästan i O.— V. Härifrån 

 går den åt S. i starka slingringar genom Prestabergets vida 

 oredigare grufvefält samt fortsätter sedan i S. och S.O. genom 

 Kärrgrufvorna och Elgabergsgrufvorna stundom utan, stundom 

 med, ofta ganska betydliga, slingringar, hvilka man isynnerhet 



