124 GU5LELIUS, OM MALMLAGRENS ÅLDERSFÖLJD. 



I trakten af Svartelfven har man en lång rad grufvor, af 

 hvilka den förnämsta är Blanka; denna, som för en vacker svart- 

 malm af Lerbergstypen, ligger i grå eurit. Af de öfriga österut 

 liggande grufvorna synes en del höra till Pershyttetypen, och 

 skulle då hafva kommit till ytan i följd af den förut omnämda 

 vågformiga undanskjutningen af lagren utefter Svartelfsgranitens 

 östra gräns. Dessa grufvor lågo öde och voro ej tillgängliga för 

 undersökning. Nere mot granitgränsen förekommer röd eurit med 

 fattiga qvartsiga malmer, hvilka visserligen ej likna Stribergs- 

 typens, men ej heller kunna vara synnerligen karakteristiska, 

 om inan tager i betraktande deras läge invid graniten. 



Hvad Jernboåstraktens skålformiga bildning beträffar och 

 de talrika der förekommande malmerna, så synes det, efter vissa 

 omständigheter att döma, sannolikt, att mycket vigtiga och in- 

 tressanta bidrag der skulle kunna erhållas, men tyvärr har jag 

 icke haft tillfälle att dermed så sysselsätta mig, att jag nu törs 

 anföra något närmare derom. 



Slutligen hafva vi den yngsta bergarts- och malmbildningen 

 dels vid norra kartkanten vid Usken, om hvilken trakt till en 

 del gäller detsamma, som jag nyss anfört om Jernboåsmalmerna, 

 dels också omkring Vikern, der vi hafva representanterna för 

 Vikerstypen. Denna förekommer under en lång sträckning från 

 Tannabergsgrufvorna i S.V. genom Vikersgrufvorna och vidare åt 

 N.O. Sannolikt sammanhänger härmed också den malm, som är 

 arbetad på östra sidan om sjön Vikern genom Lobergsgrufvorna. 



Efter hvad jag förut antydt, synes sannolikt, att hälleflintan 

 och kalkstenen samt dithörande jernmalmer af Vikerstypen och 

 de talrika lagren af silfver- och kopparmalmer, som träffas O. 

 och N.O. om Usken samt längre norrut mot Rossvalen (Guld- 

 smedshyttegrufvorna, Håkansbogrufvorna) tillhöra en med euri- 

 terna diskordant lagerserie, möjligen samtidig med Grythytte- 

 skiffrarne. 



Skulle vi nu se oss omkring utanför det hittills begränsade 

 området och försöka tillämpa det här framstäldä på andra grufve- 



