128 GUM^LIUS, OM MALMLAGRENS ÅLDERSFÖLJD. 



torrstenar, 



qvickstenar och 



biandstenar 

 eller i 



engående, 



kalkiga och 



qvartsiga 



malmer, är en känd sak, men denna indelning, liksom den der- 



för använda grunden, är här icke användbar. 



Det finnes ju kalkiga malmer i olika formationer; ännu 

 allmännare äro de qvartsiga. Och man har derför i trakter, 

 der malm från olika fält användes, måst för närmare bestämning 

 använda namnet på grufvan eller gruffältet. Således är denna 

 skenbart allmängiltiga indelningsgrund oanvändbar, när det gäller 

 större områden eller hela vårt land. 



Vi måste derför taga i betraktande de analyser af våra 

 jernmalmer, som förefinnas *). De äro ej fåtaliga, men då en stor 

 del af dem äro verkstälda af Bergskolans elever, kan man ej 

 tillmäta dem alla samma grad af tillförlitlighet, och derjemte är 

 det omöjligt att bestämma, h vilka som äro säkrare, och hvilka 

 som äro mindre säkra. 



Dertill kommer ännu den olägenheten i afseende på vårt 

 här förelagda mål, att flertalet af dessa analyser äro utförda 

 för att få reda på malmernas användbarhet i masugnen, men 

 icke på deras sammansättning i det hela. Sålunda är en mycket 

 afsevärd beståndsdel — jernoxidulen — flyttad från sin plats i 

 mineralerna till »malmens jernhalt» 2 ), hvilken sedan blifvit lagd 

 till grund vid uträknandet af huru 'mycket Fe 3 O* eller Fe 2 O 3 , 

 som utgjorde malmens nyttiga beståndsdel. Det är på så sätt 



') I jernkontorets annaler i en mängd årgångar, samlade i: »Några ord om jern- 

 handteringens ståndpunkt i Sverige vid början af år 1873» af E. Åkerman. 



2 ) I nyss citerade arbete läses nämligen: »Dessa jernhalter äro icke fnnna i 

 sjelfva malmerna, utan bafva på det sätt blifvit beräknade af de vid degel- 

 prof bekomna produkterna, att 96 % af de erbållna tackjeruskulornas vigt 

 tillagts till de i slaggerna funna jernmängderna. Malmernas halter af syr- 

 satt jern äro sedermera beräknade af de på detta sätt utrönta jernprocentevna.» 



