36 HARTMAN, OM BRYOLOGISKA FORSKNINGAR I NERIKE 



på landskapets obetydliga vidd och lätta kommunikationer, som 

 gjort det möjligt för mig att noggrannare genomforsk*a alla dess 

 delar, än livad äfven flere mosskännare förmått i mera vid- 

 sträckta landskap. Också finner man icke här de »många» 

 arterna på en eller annan utflygt. Åtminstone har deras upp- 

 dagande kostat mig snart sagdt otaliga resor och vandringar 

 under de gångna årens lopp. Min öfvertygelse är, att hvarje 

 större landskap i vårt land, om alla dess delar kunde lika flitigt 

 genomsökas, som det lyckats mig med det lilla Nerike, skulle 

 förete ett minst lika stort, om icke större antal mossarter. 



Af de trakter med kornig kalksten, som jag under de 

 senaste åren en eller flere gånger besökt, äro följande de an- 

 märkningsvärdaste: vestra delen af Lillkyrka s:n, Nyttinge, 

 Skala, Hagaby och Kofsta i Glanshammar s:n, Ringkaiieby s:n 

 samt Dyltatrakten i Axberg s:n, alla belägna norr om Hjelmaren; 

 Göksholm i Mellösa s:n, (lösa block) vid södra stranden af 

 samma sjö; Garphyttans s. k. silfvergrufva, Tryggebo, Sten- 

 bäcken, Wisboda m. fl. spridda ställen i Tysslinge, Qvisbro 

 och Knista socknars skogsbygder af vestra Nerike : vidare Isåsen 

 i Lerbäck, Rödingstorp, Dalmark, Vändviken och Bastedalen i 

 Hammar s:n, alla i Vetterns närhet, de två sistnämnda ställena 

 invid sjelfva sjön, samt slutligen Kungsholmen i Vettern utan- 

 för Råå i samma socken. Bland undersökta trakter med silu- 

 risk kalk må nämnas: Hällebrotten, Yxhult och Mossby i Kumla 

 s:n; Lanna i Hiclinge; Tjugesta i Edsberg; Latorp och Höker- 

 kulla i Tysslinge; Skärsäter i Asker s:n. 



På kalkstenen i alla eller de flesta af dessa trakter åter- 

 finnas åtskilliga mossor, som äfven tri f v as på gråstensberg *) 

 och på lösa jordlager (sandåsar o. d.), men som på kalkstenen 



') Emedan det varit mig omöjligt att frän alla de ställen, der jag i Nerike 

 insamlat mossor, medtaga profver af bergarten eller ens genom uppsökande 

 af brottytor söka utröna, huruvida de förekommit på granit eller gneis 

 eller någon viss af dessas många varieteter, hvilka för öfrigt såsom under- 

 lag torde medföra föga olikhet i mossvegetationen, torde det tillåtas mig 

 att allestädes i denna lilla uppsats sammanfatta dessa bergarter under det 

 gemensamma, om ock ovetenskapliga namnet gråsten eller gråstensberg. 



