14 HELLAND, OM DANNELSEN AF FJORDENE, FJORDDALENE, ETC. 



Fjordenes og Fjorddalenes almindelige Karakterer kan for- 

 udsaettes almindelig bekjendte. Disse omtales derfor her kun 

 forsaavidt, som det er nödvendigt til en Definition. 



Geografisk synes Benaevnelsen Fjord at kunne anvendes paa 

 alle större, lange, men smale Indsnit i Landene, naar disse Ind- 

 snit er fyldte med Vand, ligegyldigt om med salt eller ferskt 

 Vand. Man bruger Udtrykket saaledes om lange og smale Ind- 

 söer, som til Exempel Randsfjord. Det kan benyttes om Ind- 

 skaeringer af Havet i Slettelande, som til Exempel Limfjorden 

 i Danmark, saa at det ikke synes at vaere en Fordring til en 

 Fjord, at den skal optraede i Bjerglande eller vaere omgivet af 

 fast Fjeld. 



I det folgende er dog Benaevnelsen Fjord brugt i en mer 

 indskraenket Betydning. Det er for det förste kun anvendt paa 

 saadanne lange og smale Indsnit, der er Arme af Havet. End- 

 skjönt de norske Indsöers Karakter og visselig ogsaa deres Dan- 

 nelse er den samme som Fjordenes, saa at de altsaa af den 

 Grund gjerne kunde baere samme geologiske Navn, saa falder 

 det dog bekvemt at anvende Udtrykket kun om Indskaerninger, 

 der er fyldte med Vand fra Havet. 



Det er som omtalt karakteristisk for Fjordene, at de op- 

 trasde paa större nordlige eller sydlige Bredder; fremdeles er det 

 karakteristisk for dem, at de ikke optraeder enkeltvis paa Kyst- 

 straskningerne, men selskabeligt, om dette Udtryk kan anvendes. 

 Der gives neppe nogen laengere Kyststraekning, hvor en Fjord 

 optraeder ensligt, der er altid en eller flere större eller mindre 

 lignende paa den ene eller begge Sider af den. 



Vi vil altsaa i det folgende ved Fjorde forstaa saadanne 

 större, lange men smale af Havet fyldte Indskaeringer, der op- 

 traeder i fast Fjeld paa större nordlige og sydlige Bredder, og 

 som förekommer selskabeligt paa Kyststraekningerne. 



En Indsö benasvnes i det folgende en Fjeldsö, naar den 

 Fordybning, den indtager, er et Bassin i selve Klippelegemet, 

 naar den altsaa ikke er fremkommet derved, at löse Materialier, 

 som Sand, Aur, Ler, o. s. v., danner en Daemning paa en eller 



