ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 187 5, N:0 4. 2 t 



udsaette en oprindelig, ujaevn Overflade. Paa denne fra först af 

 ujaevne Overflade begyndte tusinder af Elve og Bsekke sit Ar- 

 beide, og udarbeidede för Istiden dalformige Fordybninger efter 

 Elvenes Störrelse og Bergartens Beskaffenhed. Senere blev 

 Landet isdsekt, og de Brseer, der udgik fra Höifjeldet, fulgte 

 de af Elvene udarbeidede Dale og dalformede Fordybninger, yder- 

 ligere udvidende og formende disse, samt eroderende Indsöer og 

 Fjorddyb. 



Norge vender en höi og forholdsvis steil Kyst ud imod 

 Havet, skraaner derimod svagere af mod SO. Denne Landets 

 Beliggenhed betinger en stor Regnmaengde paa den mod Havet 

 vendte Kyst, en Regnmsengde, der voxer yderligere paa de Dele 

 af Kysten, naer hvilke store Braeer som Justedalsbraeen og Folge- 

 rnden virker som umaadelige Condensatorer for Vanddampene 

 fra Havet. Voxte disse Braeer udover endnu större Straekninger, 

 vilde Regnböiden sandsynligvis tiltage endnu mere, hvilket leder 

 til Antageisen af en meget stor Regnliöide längs Norges Vest- 

 kyst under Istiden. Denne Omstaendighed i Förening med Lan- 

 dets Höide naer Havet fremkaldte en Udvikling af Fj orddan - 

 nelserne, saaledes som den har fundet Sted paa Vestkysten af 

 Norge. 



Det Dyb, en Brås naar ved sin Erosion, eller dens sku- 

 rende Kraft, maa nemlig afhaenge af Braeens Tryk paa Under- 

 laget, af den Hastighed, hvormed Braeen bevaeger sig, samt af 

 Underlagets Beskaffenhed, hvilket igjen afhaenger af: 



1. Regnhöiden eller Snehöiden. 



2. Nedslagsdistriktets Störrelse. 



3. Underlagets Heldningsvinkel. 



4. Braeens Afstand fra Indlandsisen. 



5. Bergartens Beskaffenhed. 



Hertil kommer som et vaesentlig Moment 



6. Tiden, hvori Braeen virker. 



Jo större Regnhöide og Nedslagsdistrikt, desto större Masser 

 af Is skal der föres afsted, hvilket vil fremkalde enten en större 



