22 HELLAND, OM DANNELSEN AF FIORDENE, FJORDDALENE, ETC. 



Brae, det er, et större Tryk, eller en större Hastighed eller begge 

 Dele. 



Fordi flere af disse Betingelser i höi Grad er tilstede paa 

 Norges Vestkyst, finde vi denne Del af Landet gjennemsat af 

 dybe og store Fjorde: 



Nedslaget er som omtalt stort og var under Istiden sand- 

 synligvis större. 



Braeernes Afstand fra den Indlandsis, der nserede dem, var 

 liden, hvilket i Förening med en stor Hastighed som Fölge af 

 Underlagets Skraaning vilde bevirke, at Braeerne i mindre Grad 

 bortsmeltede paa Veien. 



Hvad den Tid angaar, hvori Braeerne virkede, da er der 

 flere Ting, som tyder paa, at de har opholdt sig noget laengere 

 i Fjordene end i visse andre Dele af Landet. 



Et i höi Grad udviklet Fjordsystem paa den norske Vest- 

 kyst lader sig derfor ndlede af Fjordenes glaciale Dannelse i 

 Förening med Landets Beskaffenhed. 



Ligesom . Fjorddalene udgaar paa Vestsiden og forener sig 

 til Dannelsen af store Fjorde, saaledes forener paa den anden 

 Side af Fjeldet mange lignende Dale sig til Dannelsen af store 

 Dalförer. Disse har i Almindelighed ikke saa höie Sider som 

 de vestlandske Fjorddale. Flere af dem, som Gudbrandsdalen, 

 Valders og Hallingdal, ophörer som udpraegede Dalförer ved Ind- 

 söer som Mjösen, Spirillen og Kröderen. Söndenfor disse har 

 Daldannelsen mistet sin udpraegede Karakter. Ogsaa över disse 

 Forhold kaster den glaciale Theori Lys: 



Naar Dalene udgaar symmetrisk til begge Sider, da er 

 denne deres Optraeden en nödvendig Fölge af, at Indlandsisen 

 maa söge Aflöb til begge Sider efter Landets Skraaning. Naar 

 det Dyb, Erosionen naaede i Dalene paa Ostsiden af Fjeldet, 

 ikke blev saa stort som paa Vestsiden, da er dette en Fölge af, 

 at Regnhöiden, Snemaengden, var mindre, fordi Vanddampene 

 allerede for störste Delen var fortsättet paa Vestkysten, saaledes 

 som Tilfaeldet er den Dag 'i Dag; heraf fulgte igjen, at Braeerne 



