ÖFVEKSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 18 7 5, N:0 4. 27 



Det fremgaar af disse Tal, at man inde i de trange Fjorde 

 hyppigt finder Dyb, der er 4 til 10 Gange sa a store som Dyb- 

 derne ude paa Havet i 50 til 100 Kilometers Afstand fra Land. 



Den anden Fordring, som Theorien stillede, var den, at 

 Fjordenes Dyb skulde i det hele vsere tiltagende, saa lsenge de 

 modtog Tillöb fra Bifjorde, senere, efterhaanden som Afsmelt- 

 ningen blev stserkere end Tilförselen, skulde Dybderne vasre af- 

 tagende ved Fjordmundingen i Havet. 



Undersöger man Dybdeforholdene i de typiske vestlandske 

 Fjorde, saa finder man i de indre Dele först en i det hele til- 

 tagende Dybde, der i de ydre Dele af Fjorden aftager. 



Folgende Fortegnelser över Dybderne i Sognef jorden kan tjene 

 som Exempel; dens inderste Arm, Lysterfjord, er betragtet som 

 Ho vedfjord: 

 Lodskuddets Afstand fra inderste Fjordarms (Lysterfjordens) 



Bund i Kilometer 

 l, 5, 19, 28, 36, 44, 57, 70, 82, 112, 124, 136, 149, 160, 168, 



175, 181, 207, 214, 218. 

 Dybde i Meter 

 81, 137, 369, 444, 655, 642, 930, 962, 1011, 1199, 1231, 1244, 



1229, 1244, 847, 1186, 678, 497, 175, 158. 



Det sidste Lodskud 158 Meter er taget ved Fjordmundingen 

 ved Havet i Sognesöen. 



Det vil af disse Tal sees, hvorledes Sognefjordens Dyb indtil 

 en Afstand 136 Kilometer fra Bunden er tiltagende; i de yderste 

 50 til 60 Kilometer er Dybden aftagende, indtil Mundingen. 

 Lignende Forhold viser de andre Fjorde, om end ikke altid saa 

 regelmässigt som Sognefjorden. 



Hardangerfjorden er ved Udlöbet i Havet 175 Meter dyb, 

 Nordfjord 181 Meter. Sammenlignes disse Dybder med de 

 ovenfor angivne störste Dybder for Hardangerfjord og Nordfjord, 

 saa sees det, at Fjordene ei alene, som tidligere paavist, er dy- 

 bere end det udenfor liggende Hav, men at de ogsaa er dybere 

 i de indre Dele end ved sin Munding. 



