28 HELLAND, OM DANNELSEN AF FJORDENE, FJORDDALENE, ETC. 



Bifjorde viser undertiden et lignende Forhold, i det de ud- 

 grundes, hvis de fortssette laengere Straekninger uden at modtage 

 vaesentlige Tillöb gjennem Sidedale eller Sidefjorde. Som Exem- 

 pel kan Sörf jorden i Hardanger tjene. Den har folgende Dybder: 



Afstand fra inderste Bund i Kilometer 4, 10, 15, 21, 27, 33. 

 Dybde i Meter 113,264,395,386,358,320. 



Ingen Sidefjord eller betydeligere Sidedal stöder til Sör- 

 fjorden i dens ydre Löb. Den tiltager i Dybde de förste 15 

 Kilometer og bliver saa grundere; i 38 Kilometers Afstand fra 

 Bunden forener den sig med Hovedfj orden og Dybden stiger da 

 fra 320 til 725 Meter. 



Den tredie Fordring, Theorien stillede, var den, at der skulde 

 optrasde Masser af löse Materialier föran Fjorddybenes Ender. 

 Disse löse Masser, Stene og Sand, maatte da kunne paavises 

 at tilhöre saadanne Bergarter, som danner det faste Fjeld inde 

 i Fjordene. 



Paavisningen af dette Forhold er naturligvis vanskelig, da 

 disse löse Masser ligger paa Havets Bund; der gives ikke nogét 

 andet Middel end det at hente Stene op fra Dybet paa samme 

 Maade som man henter Planter og Dyr ved zoologiske Under- 

 sögelser. 



Det maatte paa Forhaand antages, at hvor Fjorddybene ender,, 

 der skulde man fortrinsvis finde Masser af Stene afsatte af Brseerne 

 som undersöiske Morsener; lamger ud i Havet derimod fortrinsvis 

 finere Materiale. Med denne Tanke for 0ie har jeg foretaget 

 Skrabninger ved Mundingen af Hardangerfjorden (det saakaldte 

 Gunnarskjser Hul) samt ved Mundingen af Korsfjord og Selbö- 

 fjord, hvor Lodskuddene viste, at disse Fjorde udgrundedes, samt 

 videre undersögt Bundens Beskaffenhed i Havet udenfor disse 

 Fjorde indtil 100 Kilometers Afstand fra Land (59° 48' Bredde 

 og 3° 11' ö. f. G.) 1 ). 



') Disse Undersögelser har jeg foretaget fra Oplodningsdampskibet »Hansteem 

 ined Bistand af Professor G. O. Särs. 



