ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAJ). FÖRHANDLINGAR 187 5, N:0 4. 37 



trange Dale efter Theorien skal have steilere Sider end brede 

 Dale. At saa ogsaa er Tilfaeldet vil enhver, der har hävt An- 

 ledning til at fölge en udprseget Fjord og dens Dale, have 

 * iagttaget. Sognefjord, Hardangerfjord, Nordfjord, Storfjord o. s. v. 

 kan tjene som Exempler. I de ydre Dele er Fjordene i Regelen 

 bredere end i de indre Dele, og Fjeldsiderne er i det hele mindre 

 steile. Laenger inde moder trangere Fjorde, og her er Siderne 

 steile ligesom i Fjorddalene, der fortssetter fra de trange Fjorde. 

 Om man indskraenker sig til de fire naevnte Exempler, saa er 

 de indre trange Bifjorde til Sognefjorden, som Naeröfjord, Aur- 

 landsfjord, Lysterfjord, o. s. v. bekjendte for sine steile Fjord- 

 sider. Ligesaa har Sörfjorden i Hardanger, de trange Dale og 

 Fjorde i Stryen, Oiden og Loen i Nordfjord, ligesom Geiranger- 

 fj orden og de andre trange Bifjorde til Storfjorden ganske ander- 

 ledes steile Sider end de brede Hovedfjorde. 



I det foregaaende er samlet de vaesentligste af de Forhold, 

 som sammenknyttes ved den glaciale Theori; det er hele Raekker 

 af forskjelligartede Kjendsgjerninger, som ved den finder sin För- 

 klaring: Fjordenes og lndsöernes Optraaden i forhen isdaekte 

 Lande, deres selskabelige Förekomst, Dybdeforhold, deres Ud- 

 vikling paa Norges Vestkyst, Dalenes Oprindelse fra Höifjeldet, 

 deres Afhaengighed af Nedslagsdistriktet, deres Form, hvor de 

 ender, lndsöernes Optraaden i Raekker efter Isbraaernes Udstraek- 

 ning, deres Forhold til Moraener og Terrasser, Botnerne i de 

 höieste Tinder ligesom Havbankerne udenfor de yderste Skjaer, 

 alt dette samler sig om den glaciale Theori. 



Der kjendes fortiden ingen anden Theori, der paa samme 

 Tid som den forener alle disse Iagttagelse, formaar at gjöre 

 Rede for den orografiske Beskaffenhed af Lande med Fjord- 

 dannelser. 



Erosionen ved Vand maa standse ved Indsöerne og Fjord- 

 dyben e. 



Ramsay og Tyndall har i sine Arbeider över Söerne og 

 Dalenes Dannelse bevist, at Hypothesen om en Dannelse ved 

 Spraekker ikke formaar at gjöre Rede for Schweiz's Configura- 



