ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1875, N:0 5. 17 



funnit en Lingula. Pelturazonen liar en jemförelsevis betydlig 

 mäktighet och är tillgänglig i de flesta skifferbrott i Nerike. 



I praktiskt ekonomiskt afseende är alunskifferlagret af stor 

 betydelse. Om icke detta varit förhållandet, skulle vi känna 

 föga eller intet derom, ty det skulle knappast vara tillgängligt 

 på något ställe, om man ej för dess praktiska tillgodogörande 

 beredt sig tillträde till det genom det mer eller mindre mäktiga 

 grustäcke, hvaraf det nästan alltid är betäckt. 



Till alunberedning har alunskiffern i Nerike länge användts, 

 dock blott vid ett enda bruk. Detta anlades år 1765 under 

 namn af Beata? Christina? alunverk. Råmaterialet, alunskiffern, 

 har alltid hemtats från Latorp, men förarbetningen skedde i 

 början vid Garphyttan, der ännu stora, nu till en del af gammal 

 skog bevuxna högar af bränd skiffer erinra om alunbrukets gamla 

 plats. Ar 1773 flyttades alunbruket till Latorp, der tillverk- 

 ningen sedan oafbrutet fortgått *). Under de senare decennierna 

 hafva emellertid förändrade konjunkturer gjort den mindre lönande, 

 och den drifves derför nu i mindre omfång. Såsom biprodukter 

 erhållas jernvitriol och rödfärg. 



Af vida större praktisk betydelse än aluntillverkningen är 

 numera kalkbränningen, vid hvilken såväl alunskiffern som den 

 i honom inlagrade orstenen komma till användning. Alunskiffern 

 håller nämligen här, liksom t. ex. l Vestergötland, så mycket 

 bitumen, att den med fördel användes som brännmaterial, icke 

 blott vid alunbruket utan äfveu vid kalkbränningen; och orstenen 

 anses i allmänhet vid bränning lemna en bättre kalk än den 

 öfverliggande orthoceratitkalken. I allmänhet är dock orstenens 

 mängd i förhållande till skiffern ej större än att det är lämp- 

 ligast att använda orthoceratitkalk som fyllnad, för att kunna 

 med fördel använda all skiffer som bränsle. Der orthoceratit- 

 kalklagret saknas, brukar man derför hemta denne från annat 

 håll, om den finnes i närheten. På en del ställen, såsom vid 

 Latorp och Lanna, brytas orthoceratitkalk och orsten i samma 

 brott, och på sådana ställen är naturligtvis tillverkningen för- 



') "Westekling, Kalender för Örebro Län, 1869, sid. 329, 330. 



Öfvers. af K. Vet.-Akad. Förh. Arg. 32. A r :o 5 2 



