22 LINNARSSON, ÖFVERSIGT AF NERIKES ÖFVERGÅNGSB1LDNINGAR. 



lllcenus crassicauda Wahlenb., Dysplanus centrotus ÜALM. och 

 Chirurüs clavifrons Dalm. Orthocerer äro temligen sparsamma* 

 jag har funnit Orthoceras trochleare His. och commune Wah- 

 lenb. samt en icke bestämbar art af afdelningen regularia^ 

 För öfrigt träffas nästan endast några få Brachiopoder. 



I Östergötland, Vestergötland och Dalarne m. fl. landskap 

 finnas ännu yngre afdelningar af Orthoceratitkalklagret. Huru- 

 vida några sådana uppträda i Nerike, kan ej för närvarande 

 åtgöras. Ännu har åtminstone ingen påträffats. Dock är det 

 ej omöjligt att sådana förekomma i de inre delarne af kalk- 

 områdena, der lagret antagligen har sin största mäktighet, men 

 der det döljes af djupa krosstenslager. Ett närmare aktgifvande 

 på krosstensgruset och de lösa blocken skulle möjligen kunna 

 gifva visshet härom. Sjelf har jag ej mycket riktat min upp- 

 märksamhet häråt och blott en gång funnit en lös kalksten, som 

 antagligen tillhört en yngre del af kalklagret. Det var en röd kalk 

 med Orthocerer. Detta enstaka fynd är dock af ringa betydelse, 

 då det är möjligt att den röda kalkstenen ej haft sin moder- 

 klyft i Nerike. 



Kalkens användning är redan i det föregående antydd. Till 

 stenhuggeriarbeten användes mest den rödlätta, mindre den yngsta 

 gröngråa kalken. Denna industri bedrifves dock i Nerike blott 

 i mycket ringa omfång. Endast vid Yxhult och Hällebråten är 

 ett större antal arbetare regelbundet sysselsatt dermed. Den 

 kalksten som hugges benämnes här vanligen täljsten. Vid kalk- 

 bränningen begagnar man sig hufvudsakligen af de lägre delarne 

 af lagret, dock ej af glaukonitkalken, som är för oren och der- 

 för bortkastas. Några försök att för jordbrukets behof tillgodo- 

 göra den i denne inneslutna fosforiten hafva ej gjorts. Den ringa 

 halten af Fosforit gör, att den svårligen kan bära någon kost- 

 sammare beredning eller längre transporter, men för den när- 

 maste trakten torde den kunna vara af någon vigt, då den utan 

 särskild kostnad erhålles i alla brott som äro anlagda på grän- 

 sen mellan skifferlagret och kalklagret. Åtminstone synes det 

 vara skäl att försöka, hvad verkan den fosforitförande glaukonit- 



