16 ATTERBERG, OM METALLSYRORNAS FÖRENINGAR. 



Ferrocyan-Molybden . 

 A. 2Mo0 3 + tMo0 ^ 3 j-2FeCy 6 + 20H,O 



bereddes genom att ett kalium-molybdat löstes i vatten och 

 saltsyra i öfverskott, hvarpå en lösning af ferrocyankaliura till- 

 sattes, dock ej i så stor mängd, att fällningen blef fullständig. 

 Den sa framstälda förentigen bildar en intensivt rödbrun fäll- 

 ning, som fastän voluminös dock lätt afsätter sig vid dekanta- 

 tering. Liksom hos ett åtort antal af de följande föreningarna 

 kan dock uttvättningen ej fortsättas öfver en viss gräns, enär 

 fällningen inom kort ej afsätter sig vidare och vid fortsatt vatten- 

 tillsats löses i tvättvattnet till en brunröd lösning, h varur den 

 åter kan fällas med saltsyra. Sådana brunröda lösningar oxi- 

 deras snart i luften och blifva till färgen ljusblåa. Efter prepa- 

 rering på förut beskrifna sätt underkastades saltet analys. 



Analys 1. 0,9600 gr. smältes med soda och litet salpeter 

 (en metod, som dock sedan ej mer användes, emedan oxidationen 

 sker så häftigt, att lätt något af materialet förloras). Vid be- 

 handling med vatten erhölls olöst 0,1031 gr. jernoxid, som vid 

 prof befans molybdenfri, motsvarande 0,0722 gr. jern, och ur 

 lösningen fäldes med qvicksilfveroxidulnitrat qvicksilfvermolybdat, 

 som vid upphettning i vätgas gaf 0,4016 gr. molybdenbioxid, 

 motsvarande 0,3012 gr. molybden *). 



Analys 2. 0,9644 gr. glödgades med basiskt qvicksilfver- 

 sulfat. Återstående massa löstes i saltsyra och lösningen fäldes 

 ined ammoniak, hvarigenom erhölls 0,0955 gr. jernoxid, som 

 tvärt emot förmodan befans molybdenfri, motsvarande 0,0669 gr. 

 jern. Filtratet försattes med svafvelammonium och upphettades 

 en tid till nära kokning, hvarpå den röda lösningen fäldes med 

 saltsyra, då 0,7749 gr. svafvelblandad molybdensvafla erhölls, 

 som, då 0,7451 gr. deraf i vätgas gaf 0,4950 gr. tvåfaldt svafvel- 

 molybden, motsvarade 0,5148 gr. tvåf. svafvelmolybden eller 



') De här och i det följande för beräkningarna använda atomvigterna å de 

 tyngre metallerna äro: Ti = 50, V = 51,3 Nb = 94, Mo = 96, Su = 118, 

 Sb = 122, Ta = 182, W = 184, Bi = 210 och U = 240. 



