48 EKMAN, OM HAFSSTRÖMMARNE. 



så mycket större, som h varje sådan står i nära relationer till 

 andra. 



Under sådana omständigheter torde noggranna undersök- 

 ningar af strömmar med inskränkt omfång vara ett af de verk- 

 sammaste medlen att föra vetenskapen framåt, i det de tillåta 

 att klarare utreda en och annan af de orsaker, som måste göra 

 sig gällande vid bildningen af hafsströmmarne öfverhufvud. De 

 vatten, som omgifva Sveriges kuster, erbjuda ett särdeles rikt 

 fält för dylika specialstudier till följe af dessa hafsbäckens 

 egendomliga form och belägenhet och deras i hög grad vexlande 

 salthalt och temperatur. Egendomligt nog har likväl detta ämne 

 blott i mycket ringa grad tillvunnit sig våra naturforskares upp- 

 märksamhet. Då jag derföre haft anledning förutsätta att ämnet 

 för mången är temligen obekant, och jag dessutom lifligt önskade 

 att kunna vända yngre naturforskares håg på studier i denna 

 riktning *), har jag ansett lämpligt att inleda denna uppsats med 

 en kortfattad skildring af hvad man, för så vidt jag vet, har 

 sig bekant om det allmänna förloppet af de oceaniska strömnin- 

 garne, och öfvergår härmed närmare till mitt föresätta ämne. 



Bland de många theorier, som blifvit uppställda för att för- 

 klara hafsströmmarnes tillkomst, har sannolikt ingen vunnit så 

 mycket erkännande som amerikanaren Maury's, hvilken som 

 bekant inlagt en särdeles stor förtjenst om hydrografiens studium 

 öfverhufvud. I sitt utmärkta arbete, »The physical geography 

 of the sea», har han bland annat med stor skarpsinnighet och 

 med den ädlaste hängifvenhet för sitt ämne behandlat en mång- 

 fald af orsaker, som kunna hafva inflytande på omsättningen af 

 vattnet i oceanen. Erkännas måste visserligen att hans sätt 

 att behandla dessa frågor varit så godt som uteslutande qvali- 

 tativt, hvilket alltid till y en viss grad blir betänkligt, enär, då 

 de inverkande faktorernas qvantiteter ej tagas i beräkning, ett 



') Hade blott en del af deu ifver, livarmed vårt land blifvit i botaniskt och. 

 zoologiskt hänseende genomsökt, kommit undersökningen af våra vatten och. 

 haf till godo, så skulle säkerligen ett för hydrografien i allmänhet ganska 

 värdefullt material redan nu hafva varit samladt. 



