ÖFVERSIOT AF K. VFTENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 187 5, N:0 7. 81 



samt en underström, som i ställets midt löpte rätt nedifrån uppåt 

 och på sidorna i en mera sned riktning (fig. 3). Utgjorde det 

 uppvärmda stället ett bälte, t. ex. utmed eqvatorn, så skulle två 

 ytströmmar af varmt vatten uppkomma, nemligen en mot hvar- 

 dera polen, hvilka på djupet komme att motsvaras af 2 botten- 

 strömmar i motsatt riktning, som under eqvatorn komme att 

 förenas till en uppstigande ström. Vore det liafsytan utmed en 

 kontinent, som utgjorde den mer uppvärmda delen, så skulle der- 

 ifrån en ständig strömning af varmare vatten komma att utgå 

 till hafvet, under det att en kallare bottenström inträngde i snedt 

 uppstigande riktning mot land. I alla dessa fall borde under- 

 strömmen der, hvarest den nalkades ytan, komma att i viss mån 

 upplyfta det varmare vattnet, hvarigenom dess yta komme att 

 blifva mer lutande och afflödet derifrån att i motsvarande mån 

 påskyndas. 



Med afseende på det större hydrostatiska tryck, som en 

 varm vattenpelare utöfvar på en angränsande kallare, är det 

 tydligen likgiltigt, huruvida uppvärmningen egt rum på stället, 

 eller om det varmare vattnet tillförts från annat håll. Ty i 

 hvilketdera fallet som helst måste det varmare vattenlagret in- 

 taga en sådan ställning till det kallare, att deras höjder för- 

 hålla sig omvändt som deras spec. vigter. Tänkte vi oss t. ex. 

 •en i vatten sijnmande vätska, hvars spec. vigt vore f af vattnets, 

 för ett ögonblick ha nedsjunkit till det läge, som fig. 4 A anger, 



Fig. 4. 







a' 









CL 



l' 



B 





— 



A 



6 



c 











C 







så skulle den i nästa ögonblick åter upplyftas till läget B, hvar- 

 vid pressionen ac vore lika med ac, ehuru pressionen ab icke 

 motvägde ab', liksom öfverhufvud ltydrostatisk jemnvigt komme 

 att saknas i alla nivåer ofvan cc. Visserligen skulle läget för 

 vätskan B i nästa ögonblick åter ändras till följe af de sido- 

 strömningar som skulle uppkomma, och den höjd, som de båda 



Öfters, af K. Vet.-AJcad. Förh. Arg. 32. N:o 7. 



6 



