104 EKMAN, OM HAFSSTRÖMMABNE. 



mängd, som hafvet på ett visst område under viss tid erhåller, 

 är derföre lika svårt, som att för närvarande beräkna dess 

 värmeförlust genom ångbildning och värmestrålning. Men vi 

 finna tydligen, att om man från det nedstrålade solvärmet af- 

 drager värmeförlusten genom afdunstning, och antager att till 

 vattnets uppvärmning ej finnes mer värme att tillgå, än hvad som 

 motsvarar skilnaden mellan dessa tal, så har man uppskattat 

 hafvets värmetillgång alldeles för lågt. 



Att de genom afdunstningen koncentrerade och afkylda 

 vattenpartiklarne skola i de flesta fall komma att hejdas i deras 

 nedsjunkande rörelse på ett visst måttligare djup, bör för öfrigt 

 vara tydligt af följande omständigheter. I de trakter af hafvet,. 

 der afdunstningen är starkast, är också temperaturskilnaden 

 mellan de öfre varmare lagren och det kalla bottenvattnet sär- 

 deles stor. Der åter, hvarest hafvet. på. ytan förlorar mer värme 

 än hvad det emottager, är afdunstningen svag i förhållande till 

 nederbörden, af hvilken orsak äfven här de undre lagren blifva 

 tyngre. I alla händelser kan afdunstningen, för så vidt den 

 likformigt sänker vattenytan, blott framkalla en långsam vertikal 

 cirkulation, icke någon verklig ström, och jag lemnar härmed 

 denna fråga, framhållande för öfrigt att den erbjuder ett rikt 

 fält för intressanta detaljundersökningar. 



En ström i egentlig mening kan endast uppkomma der,, 

 hvarest jemnvigten blifvit störd emellan olika vattenområden, 

 och vi vilja nu undersöka afdunstningens inflytande ur denna 

 synpunkt. Dervid möter genast samma svårighet, som jag nyss 

 framhållit: vi känna ej afdunstningens storlek. Men vi veta likväl 

 af hvilka faktorer den är beroende, nemligen af vattnets och 

 luftens temperatur, af luftens relativa fuktighet, vinddragets 

 styrka och beskaffenheten af den afdunstande vattenytan 1 ), och 



mekaniska värmetheoriens synpunkt», hvilket föredrag, hållet i Kgl. Vet.- 

 Akademien, sedan blifvit tryckt i Svensk Tidskrift för år 1875, 2:a häftet. 

 ') Af stor vigt både för meteorologien och kännedomen om hafvets förhållan- 

 den vore att underkasta dessa faktorers inverkan en grundlig experimentell 

 undersökning, så att afdunstningens storlek sedan kunde på grund af meteo- 

 logiska observationer någorlunda beräknas. Direkta afdunstningsobservationer 



