ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAÜ. FÖRHANDLINGAR 1875, N:0 7. 107 



partiklarne på det förstnämda erbjuda emot påtryckningen från 

 det sednare, blir lika mycket förminskadt vid bottnen som ^Jd 

 . ytan och på alla mellanliggande djup. Följden måste då blifva 

 den att hela vattenmassan kommer i mer eller mindre hastig 

 rörelse, för att det uppkomna tomrummet må fyllas. 



Tänka vi oss afdunstningen olikformigt fördelad, så att den 

 från en brännpunkt, der den är starkast, aftager åt alla håll, 

 så skulle en skålformig fördjupning uppkomma inom detta om- 

 råde. I en vertikal linea, dragen genom centrum af denna för- 

 djupning, blefve tryckdifferensen mellan vattnet på nämnda om- 

 råde och de kringliggande störst; mindre deremot, ju mer man 

 nalkades fördjupningens kanter. Då den uppkomna fördjupningen 

 genom det kringliggande vattnets påtryckning fylles, bör derföre 

 rörelsen bli hastigast i fördjupningens centrum, långsammare vid 

 dess bräddar. Vattenpartiklarne å det område, hvarest afdunst- 

 ningen försiggått, måste härvid få en uppåtgående rörelse; i hvad 

 mån de samtidigt erhålla en rörelse i sidolinien, kommer att 

 bero på den fördjupade ytans lutning. Vattenpartiklarne i de 

 angränsande områdena måste för öfrigt, när de sätta sig i rö- 

 relse för att fylla den uppkomna fördjupningen, taga de rikt- 

 ningar, i hvilka de kunna komma fram med minsta möjliga 

 motstånd, eller m. a. o. i hvilka den största möjliga vatten- 

 mängden kan komma fram på tidsenheten. 



När man nu besinnar hvilket ringa djup, i förhållande till 

 dess utsträckning, den urhålkning måste ega, som den starkare 

 afdunstningen å ömse sidor om eqvatorn förorsakar, och huru 

 oändligt ringa lutningen af denna yta derföre måste vara, samt 

 vidare tager i betraktande oceanens eget stora djup i förhållande 

 till den nämnda försänkningen af dess yta, så kan man ej gerna 

 tvifla om hvad för slags rörelse afdunstningen der bör för- 

 orsaka. Det vore tydligen orimligt att tänka sig, att nämnda 

 fördjupning skulle komma att fyllas genom en ytström af mot- 

 svarande djup; denna skulle i så fall behöfva stor hastighet och 

 röna stort motstånd. Lättare kunna vattenpartiklarne komma 

 fram till deras bestämmelseort genom en långsam rörelse af 



