112 EKMAN, OM HAFSSTÖMMAR.NE. 



deras djup jemförelsevis ringa och ytans lutning således större; 

 förhållandena närma sig med ett ord mera dem, som ega rum 

 i floder. Vattnet finner derföre lättast sin väg i den öfre, vi- 

 dare genomskärningsarean af Sundet, och strömmen, som går in 

 för att ersätta afdunstningen, blir derföre en ytström. Man 

 skulle kunnat vänta att vattnet äfven, ehuru mindre hastigt, 

 inströmmade utmed bottnen, men så är ej förhållandet; man 

 vet att under den ingående strömmen flyter en bottenström till- 

 baka till oceanen. 



Maury förklarar denna bottenström så, att vattnet i de 

 ifrågavarande hafsbassinerna genom afdunstningen blifvit saltare, 

 och derföre genom dess större tyngd undantränger det utanför sun- 

 det befintliga, vanliga hafsvattnet. Förklaringen synes verkligen 

 i detta fall vara både enkel och naturlig; icke desto mindre torde 

 en närmare granskning af förhållandet kunna anses befogad. 



Fråga vi på h vilken sida af ett dylikt sund det största 

 hydrostatiska trycket för ett yisst djup befinner sig, så kan 

 svaret tydligen icke gifvas blott på grund af vattnens spec. vigt, 

 utan man behöfver äfven känna höjden af de öfver det ifråga- 

 varande djupet på hvardera sidan befintliga vattenpelarne. Denna 

 vigtiga punkt har likväl här liksom öfverallt, der hafsströinmar 

 förklarats pä grund af vattnens tyngdskilnader, lemnats utan 

 afseende; men i och dermed förlorar den åsyftade bevisningen 

 dess bindande kraft. Det kan icke lida något tvifvel att om 

 t. ex. Medelhafvets yta stode i nivå med Atlantens, en ström 

 skulle uppkomma af just den orsak som Maury angaf, hvarvid 

 liknelsen om vinet och oljan i olika kärl vore fullkomligt pa sin 

 plats. Icke heller kan det bestridas, att den spec. vigten hos 

 Medelhafsvattnet måste utgöra en af de faktorer, som bestämma 

 styrkan af bottenströmmen i Gibraltars sund. Men om jag tän- 

 ker mig ett plan draget genom hela Medelhafvet i nivå med 

 bottentröskeln i nyssnämnda sund, samt vidare mellan detta 

 sund och Medelhafvets östra ända tänker mig flera vertikallinier 

 dragna från ytan till nämnda plan, hur förhålla sig då höj- 

 derna af dessa vertikallinier, multiplicerade med vattnets spec. 



