122 EKMAN, OM HAF-S STRÖMMARNE, 



från Norra Polarhafvet sänker sig deremot långt förut mot dju- 

 pet, passerar som bottenström under Golfströmmens norrut vidt 

 utbredda yta, och, efter att hafva sändt en gren, attraherad 

 genom flodvattnets reaktion, inåt Nordsjön, Kattegat och Öster- 

 sjön, drager den sig ned genom Atlanten för att till största 

 delen förmodligen uppstiga mellan norra vändkretsen och eqvatorn. 

 Vore icke vindarne, så skulle sannolikt det under heta zo- 

 nen uppvärmda vattnet såsom en jemnt utbredd, men helt svag 

 ytströmning återflöda mot området för köld och nederbörd, i 

 enlighet med den framställning jag gaf, då fråga var om af- 

 dunstningens och värmets förenade inflytande 1 ). Men hela detta 

 bälte af varmare vatten angripes af vindarne i 2 sammanlöpande 

 riktningar, från NO och SO, och föres sålunda ständigt mot 

 vester. Hvad blir följden deraf? Emedan den ytström, som 

 värmet åstadkommer, till följe af afdunstningens hastighet endast 

 långsamt kan utveckla sig, hinner nämnda ytström ej komma 

 till stånd utanför kontinenternas vestkuster, der den tillströmning 

 af kallt vatten, som passaderna förorsaka, bör vara starkast. Men 

 under det att vattnet flyttas framåt i eqvatorialströmmens rikt- 

 ning, tränger värmet allt djupare, nivåen höjes och den varma 

 ytströmmen förberedes. Då vattnet kommer fram till den mot- 

 satta kontinentens ostkust, är den varma strömmen utvecklad 

 och blir här så mycket kraftigare, som passadvinden ständigt 

 ditför nya upphettade vattenlager i stället för dem som, afflödat 

 på ytan. Man kan derföre säga, att den verkan, som solvärmet 

 utöfvat på ytvattnet under hela dess färd öfver oceanen, samlar 

 sig vid kontinenternas ostkuster i en brännpunkt. I stället för 

 den blott helt lindriga ström, som värmet skulle mäktat åstad- 

 komma, om resultatet af dess verkan fördelats på oceanens hela 

 längd, uppträda derföre här dessa underbara strömmar, hvilka 

 blifvit bekanta under namnen Golfströmmen vid Amerikas ost- 

 kust och Kuro Sivo eller Svarta strömmen vid Asiens: ytström- 

 mar af saltare, men varmare vatten, som sväfva i det kallare 

 och derföre tyngre polarvattnet, hvilket de genom mekanisk 

 ') A sid. 109; nämnda ställe är af vigt för det nn följande. 



