ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1875, N:0 7. 123 



reaktion mäktigt draga till sig och med hvilket de på det bjer- 

 taste kontrastera. Båda äro i deras början sammanträngda, 

 deras massa liten, men deras snabbhet stor; under det de taga 

 sin riktning åt nordost svälla de ut, utbreda sig allt mer samt 

 aftaga i hastighet och tydlig begränsning, allt enligt de lagar för 

 ytströmmars rörelse, för h vilka jag förut redogjort. 



Jag vill ej säga att jag härmed uttömt alla anledningarne 

 till dessa strömmars uppkomst och egendomliga intensitet. Det 

 är möjligt att eqvatorialströmmarnes yta under sednare delen af 

 deras förlopp har en konvex form i förhållande till den angrän- 

 sande oceanen, dels till följe af utvidgningen genom värmet, 

 dels till föije af passadvindarnes verkan, hvilka från nordost och 

 sydost sammanföra vattnet och hindra det att flyta ut åt sidorna. 

 Då dessa vindar i kontinenternas närhet slappas och bli mera 

 oregelbundna, borde det varma vattnet i strömmens yta med 

 dest mera energi öfverflöda, om strömmens yta förut haft en 

 konvex form. 



Af det anförda skulle man vänta att det Stilla hafvets 

 golfström, Kuro Sivo, borde vara kraftigare än Atlantens, eme- 

 dan eqvatorialströmmens längd är så mycket större. Förhållandet 

 är likväl omvändt. Men detta beror på kontinenternas form. 

 I Stilla hafvet är verkligen den varma sidoutströmningen från 

 eqvatorialströmmen utvecklad redan innan den hinner Asiens 

 ostkust; men det finnes utlopp for denna omkring de Australiska 

 öarne. I Atlanten deremot uppsamlas eqvatorialströmmen till allra 

 största delen af den sydamerikanska kontinentens snedt mötande 

 kustlinia, och blott en mindre del deraf böjes mot söder utmed 

 kusten af Brasilien. Nästan hela den öfriga delen af eqvatorial- 

 strömmen ledes deremot in i Caraibiska hafvet och Mexikanska 

 viken, hvarest andra omständigheter ytterligare bidraga att gifva 

 intensitet åt den därifrån utlöpande Golfströmmen. Dit samlas 

 nemligen utgjutningarne från Amerikas flesta stora floder, från 

 och med Amazonfloden till och med Misisippi. Om allt detta 

 varma flodvatten eckså ej mycket inverkar på Golfströmmens 



