16 WIJKANDER. OM VINDFÖRHÅLLANDENA PA SPETSBERGEN. 



En följd häraf är att inom de områden, der hafvet under vissa 

 tider är fullkomligt isbelagdt utan större öppningar, äfven vid 

 dessa tillfällen stormarne blifva sällsyntare och i allmänhet 

 väderleken jemnare. Exempel härpå lemna iakttagelserna vid 

 vinterqvarteret Polhem under våren 1873. Under det att Sco- 

 resby *), som samlade sin erfarenhet utanför den fasta isens 

 kant, förklarar att de talrikaste stormarne ega rum vid dag- 

 jemningspunkterna och särskildt talar om de starka och lång- 

 variga stormar, som under vårens lopp ega rum, visade det sig 

 vid Polhem att, så snart hafvet i någon större utsträckning lagt 

 sig i medlet af Februari, en mycket utpräglad period af lugn 

 inträdde. Den 16 Mars inträffade den enda stormen under alla 

 vårmånaderna. Då ä andra sidan tyskarne 2 ) vid Sabine's ö på 

 Grönlands ostkust under våren funna stormarne lika talrika som 

 under höst och vinter, torde detta berott deraf att vid den rela- 

 tivt låga breddgraden och närheten till Island öppet vatten ej 

 var långt aflägset. 



Genom den ofvan vidrörda stora föränderligheten hos de 

 meteorologiska förhållandena i ifrågavarande trakter uppstår en 

 ökad svårighet ätt bestämma lagarne for dem. Ett år är här 

 mindre än någonstädes dertill tillräckligt. En tillnärmelse deraf 

 torde dock kunna erhållas. Särskildt för undersökning af vin- 

 darnes förhållande har jag utom beräknandet af de olika vind- 

 rosor jag på annat ställe förut :s ) meddelat, dels utvalt de af 

 vindarne, som kunna göra skäl för namnet af stormar, för att 

 afgöra deras talrikhet, fördelning, med flera egenskaper, dels ge- 

 nom upprättande af synoptiska kartor för hvarje dag under det 

 år, som den svenska expeditionen låg på Spetsbergen 1872 — 73,. 

 sökt följa de stora luftrörelserna för denna tid. Afstånden mellan 

 vinterqvarteret Polhem och öfriga observationsställen voro ej 

 större än att det senare ganska väl lät sig göra. Särskildt är 



') L. c, pag. 138 och 409. 



2 ) Die zweite deutsche Nordpolarfahrt, II: 584 — 6. 



3 ) K. Vet.-Akad. Handl. 1873, Bd. XII, N:o 7: Observations météorologiques. 

 de 1'expédition arctique snédoise 1872 — 3. 



