ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAÜ. FÖRHANDLINGAR 1875, N:0 8. 27 



om Spetsbergen, under det att vid Spetsbergens och Grönlands 

 ostkuster nedgå kallare strömmar. Det samband, som på andra 

 ställen 'visat sig ega rum mellan hafsströmmarne och burrasker- 

 nas stråkvägar, ter sig äfven här, då i allmänhet en bestämd 

 skilnad är rådande mellan de vester och söder om Spetsbergen 

 gående lågcentra. Något afgjordt årstidernas inflytande på an- 

 talet burrasker, som välja den ena eller den andra vägen, visar 

 sig ej. 



Flertalet af dem, som följa Norges nordliga kust, vända sig 

 i allmänhet redan här åt ost och sydost, gå söder om Novaja 

 Semla och inåt Ryssland. Då någon gräns ej kan uppdragas 

 mellan dessa och dem, som passera öfver Skandinavien åt Ryska 

 sidan, är det svårt att tala om talrikheten af dem, som gå fram 

 öfver denna väg. Om man dock bestämmer sig att endast 

 räkna dem, hvilkas inverkan på Spetsbergen är afgjord, torde 

 antalet af dessa vara mindre än af dem, som gå vester om 

 denna ögrupp. 



Utom de lågcentra, som genast i höjd med nordligaste Norge 

 vända sig åt öster, gå några söder om Spetsbergen och mellan 

 denna ögrupp och Novaja Semla åt norr. De äro dock relativt 

 fåtaliga. 



Den andra stora stråkvägen för burraskerna går vester om 

 Island, Jan Mayen och Spetsbergen, hvarefter den viker tvärt 

 af åt ost, ' då i allmänhet de denna väg gående lufthvirflarne 

 -äfven visa sig norr om Novaja Semla, hvarefter de sannolikt 

 vända sig åt sydost. Det är de denna väg gående lågcentra, 

 som utöfva den kraftigaste, att icke säga våldsammaste, inverkan 

 på de båda oftanämnde arktiska ögrupperna. Anledningen här- 

 till torde dock icke böra sökas i deras större styrka, utan snarast 

 deri att de framgå på närmare håll, då de andra i allmänhet 

 röra sig på ett relativt långt afstånd i söder. 



Slutligen synes det som om åtskilliga burrasker komma från 

 vest och nordvest om Spetsbergen och sedan ginge åt ost och 

 sydost. Sannolikt komma dessa från Grönlands vestkust och 

 ■denna deras väg skulle möjligen tala för det på andra grunder 



