ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAÜ. FÖRIIANDLINGAlt 1875, N:0 10. 45 



ifrågavarande laget vid Andrarum är samtidigt med bildningen 

 af Dalarnes oboluskonglomerat eller af deri inneslutne fosforit- 

 knölar, kan jag i brist på paleontologiskt material ej afgöra. 

 Sannolikt är det senare likväl yngre. I den fosforitförande 

 kalken vid Andrarum fann jag fragment af en temligen tjock- 

 skalig lingulid, men allt för ofullständiga för att kunna bestämmas. 

 Lagbygnaden mellan Simrishamn och Gislöfshammar erbjuder, 

 oaktädt sin skenbara enformighet, ganska mycket af intresse. 

 Mellan Simrishamn och Brantevik följes stranden af en qvartsrik, 

 något svafvelkishaltig sandsten, hvilken fortsätter ett stycke 

 söder om Branteviks fiskläge. Såväl i södra delen af fiskläget 

 som något sydligare ""synas i sandstenen talrika spår af en Psammi- 

 chnites-art, i det hela lik Ps. gigas Tor., men med mindre tydlig 

 medelrygg. Som jag ej sett Ps. Gumaelii Tor. afbildad, kan 

 jag ej säkert bestämma, till hvilken art dessa spår böra hän- 

 föras. Något söder om Brantevik utbytes denna sandsten mot 

 en annan, lösare och genomsprängd med talrika fosforitknölar af 

 ganska anmärkningsvärd storlek, Den bildar ett lag af be- 

 gränsad mäktighet och hvilar på en grön, äfvenledes fosforit- 

 förande skiffer, med maskgångar på klyfningsytorna. Skiffern 

 påminner å ena sidan om den gröna skiffern vid Lsessaa på 

 Bornholm och å den andra om gråvackeskiffern vid Andrarum. 

 Utan tvifvel är den eqvivalent med dem. Redan vid första an- 

 blicken af den fosforithaltiga sandstenen och dess läge syntes 

 mig troligt, att den motsvarade den nyss omtalta fosforithaltiga 

 kalken vid Andrarum, och denna åsigt erhöll ytterligare bekräf- 

 telse, då den befans omedelbart öfverlagrad af en grå kalk med 

 trilobitfragment och Lingula sp., alldeles lik den, som vid An- 

 drarum bildar lägsta delen af Paradoxides-Hicksii-bältet Tor. 

 och der utgör den fosforitförande kalkens täcklag *). Denna 



*) För jemförelse må anmärkas, att i Englands Menevian group fosforsyre- 

 halten stiger i bergarten till 2-4 pct, då den i öfriga kambriska lag och 

 i de undersilnriska t. o. m. Bala i medeltal håller sig vid 0,5 pct och 

 ingenstädes öfverstiger 1,5 pct. De stora paradoxidernas skal hafva befunnits 

 serdeles fosforsyrerika. Hicks, On the occurrence of phosphates in the cam- 

 brian rocks. ^(Jvart. Journ. of Geol. Soc. vol. XXXI, part. 3). 



