12 OTTO PETTERSSON, OM SOLENS STRÄLNING. 
ningens inverkningar !) pa »a» och »b» ingalunda lika stora, 
x R? i 
trots qvoten 55 — 1. 
Om man nu t. ex. ville pa grund af ERICSSONS experimen- 
ter sluta till, att solen förlorar lika mycket värme åt alla håll 
i rymden som at jorden, så skulle man tydligen öfverskrida in- 
duktionsbevisets gräns, emedan man ej kan använda vilkoret 
»ceteris paribus» på ytenheten af jorden i samma mening som 
på de ytelement, som man kan tänka sig inlagde i tomrummet 
normalt mot någon af jordbanans radii vectores. Solen, som 
endast på några få hall är omgifven af värmeabsorberande ma- 
teria och för öfrigt utsänder sina strålar åt tomrummet, befin- 
ner sig tydligen icke under samma förhållanden som de värme- 
källor, hvilkas strälning vi studera vid våra experimenter. För 
att likväl kunna tillämpa erfarenheten om solvärmets absorbtion 
vid jordytan pa hela verldsrymden måste man uppställa tvenne 
nya, helt och hållet spekulativa satser, af hvilka den första 
är axiomatisk men den senare är mycket tvifvelaktig. 
I. Man antager: att ljuset och värmet har tendens att 
sprida sin verksamhet i rymden i ett förhållande, som är om- 
vändt som afståndets qvadrat — alldeles oafsedt, om ljuset och 
värmet på sin väg möter någon materia eller icke. Denna sats 
utgör just den af NEWTON o. a. uttalade strälningslagen i dess 
generella och abstrakta form. Den kan icke sägas vara bevisad 
genom ofvannämda experiment af ERICSSON, MELLONI m. fl. i 
annan mening, än att den utgör den enda tänkbara grunden 
till saväl dessa fenomen som till alla andra verkningar af strål- 
ningen, som vetenskapen känner. 
Il. Man antager: att tomrummet är en fullkomlig ledare 
för strålande ljus och värme, och att jorden är en lika fullkom- 
ligt absorberande kropp. Med tillhjelp af denna föreställning 
är -det lätt att göra den slutsats om solens värmeförlust under 
hvarje minut, som J. ERICSSON, POUILLET, m. fl. dragit. Denna - 
solens totala värmeförlust under loppet af 1 minut finnes då 
3) Se tillsats I vid slutet af afhandlingen. 
