ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1881, N:o 1. 21 
atmosfär 1) och det oaktadt vore i samma glödande tillstånd 
som nu, så kunde man antaga, att en kondensation af vatten- 
ånga från solen skulle ega rum på jorden. Ty emedan en hög 
temperatur verkar långt mera expanderande på ångor än på 
gaser, så skulle, trots solens attraktion, vattenångan utbreda sig 
från densamma likformigt i rymden, ända tills de yttersta ång- 
molekylerna påträffade en kondenserande kropp säsom t. ex. 
verldshafven på jorden. I den vexelverkan, som nu skulle upp- 
stå, kunna vi urskilja 3 momenter. 
1) Skulle den likformiga spridningen af vattenånga i rymden 
upphöra. Bakom de första kondenserade ängmolekylerna skulle 
ett tomrum uppstå, hvilket skulle ge anledning till tillströmning 
af flera. Man vet, att i det ögonblick ventilen öppnas mellan 
ängeylindern och kondensatorn, blir trycket i densamma herrskande 
i hela rörledningen. Alltså måste flera ängmolekyler utsändas 
från solen mot jorden än åt andra håll och 
2) en öfverflyttning af vattenmolekyler från solen till jorden 
ega rum. i | 
3) Dessa angmolekyler medföra sitt latenta värme vid denna 
öfverflyttning och öfverföra alltså till jorden från solen en qvan- 
titet af värme och lefvande kraft. Kondensationen omfattar 
alltså icke blott en öfverflyttning af materia utan äfven af lef- 
vande kraft. | 
Ett annat exempel. Lätom oss antaga, att solatmosfären 
bestode af chlorvätegas, och att solens hetta vore nog stark att 
drifva dess yttersta lager ända ut till vart planetsystems yttersta 
gränser. Då man känner huru begärligt chlorvätegas absorberas?) 
af vatten, kan man sluta till, att inverkningen af jorden skulle 
blifva änvu intensivare än i förra fallet, och att vi skulle kunna 
iakttaga i afseende på denna inverkan samma 3 momenter: 
1) Ett upphörande af den likformiga utströmningen af salt- 
syregas från solen. 
') Solen innehåller naturligtvis icke vattenånga, emedan dennas dissociations- 
temperatur ligger långt under solens temperatur. 
2) Det är ganska anmärkningsvärdt, att kemien just betecknar denna art af 
gasers förtätning (kondensation) med uttrycket absorbtion. 
