ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1881, N:o 1. 65 
sitt aflopp. Några glaciala sötvattensbildningar under form af 
igenfyllda sjöar från istiden, förefinnas derför i allmänhet icke, 
endast i de alluviala aflagringarne kring bäckar och floder torde 
man måhända hafva utsigt att i de äldsta lagren möta sådana; 
men dessa lager äro sällan tillgängliga, och ej heller såg jag 
något sådant blottadt. Torfmossarne äro såsom en gifven följd 
häraf »högmossar», åtminstone var detta fallet med alla, som 
jag under min resa genom jurabergen hade tillfälle att granska. 
Åfven om dessa mossar äro gamla, har man föga hopp att i 
dem träffa blad af rent arktiska arter, emedan dessa ej gerna 
växa på den egentliga torfjorden, om de ock i allmänhet trifvas 
på en mycket humusrik mark. Allt detta är en numera efter 
mitt besök i jurabergen vunnen erfarenhet, hvarom jag såsom 
nämndt förut ej hade någon kännedom. 
I Zürich hade jag med Dr HARTUNG öfverenskommit, att 
vi skulle företaga nämnda resa gemensamt, och den hjelp och 
vägledning, jag genom denne grundliga kännare af de olika da- 
larnes och bergskedjornas geologiska förhållanden erhöll, gjorde 
färden dubbelt angenäm. Vi sammanträffade då jag afreste 
från Aarau den 26:te Aug. och kommo denna dag till Neuchatel. 
Följande dag reste vi med jernväg till Noiraigüe och vandrade 
derifran till fots till Combe Varin, professor DESOR's sommar- 
bostad. Denna dal är högt belägen, och dalens botten upptages 
till största delen af en högmosse. Vi blefvo på det gästfriaste 
mottagna af professor DESOR, som förde oss till traktens tydligt 
utpräglade moränbildningar med vackert slipade och refflade 
stenar. Men i mossens underlag sökte jag förgäfves efter växt- 
lemningar, och jag har hittills aldrig funnit sådana under någon 
högmosse. Så mycket intressantare var växtligheten på dess 
yta; der växte dvergbjörken i sällskap med lingon, blåbär, odon, 
ljung, buskartade viden och förkrympta tallar, så att man kunde 
trott sig vandra på en torfmosse i de höglända trakterna af 
Småland eller norra Sverige. Frånvaron af sötvattenslager blef 
ej heller underlig då man såg förhållandena i de närmaste om- | 
gifningarne, der bäckfårorna ofta med ens upphörde, i det att 
Öfversigt af K. Vet.-Akad. Förh. Årg. SENOR 5. 
