6 CLEVE, OM CHOLALSYRANS OXIDATIONSPRODUKTER. 
mel är syran isomerisk med kamfersyra, af hvilken anledning 
LATSCHINOFF antager ett nytt namn för syran, nämligen chole- 
kamfersyra. Genom inverkan af saltsyra eller svafvelsyra samt 
äfven under andra omständigheter skall denna syra öfvergå till 
en anhydrid !), C,,H,s0,, som ej är något annat än den af TAP- 
PEINER upptäckta cholansyran, hvarom mera i det följande. 
Försök att oxidera cholalsyra med tillhjelp af kaliumdikro- 
mat och svafvelsyra utfördes först af FROEDHE ?). Enligt ho- 
nom bildas dervid aldehyden till en föga känd, aromatisk syra 
kallad collinsyra, C,H,0;H, och ämnen, som vid fortsatt oxida- 
tion öfvergå till feta syror. 
TAPPEINER ?) har sedermera närmare studerat kromsyre- 
blandningens inverkan på cholalsyra och funnit att dervid bil- 
das kolsyra, ättiksyra, fasta feta syror, såsom stearin- och lau- 
rinsyra, cholesterinsyra, C,,H;,0,, en trebasisk, kristalliserande 
syra, som lätt förlorar kolsyra och da öfvergär till den amorfa 
pyrocholesterinsyran. Enligt TAPPEINER var REDTENBACHERS 
cholesterinsyra en blandning af pyrocholesterinsyra och den rena 
cholesterinsyran. Utom dessa syror erhölls sasom hufvudsaklig 
produkt en ny syra, kallad cholansyra, C,,H,sO,, som med baser 
ger två slags salter, nämligen C,,H,;RO, och Ci, H;,O,oRs- 
Enligt EGGER ?) bildas under särskilda omständigheter vid 
kromsyreblandningens inverkan på cholalsyra en ny tvåbasisk:- 
syra, kallad bilinsyra, C,6H20%;- 
Kort efter det TAPPEINER publicerat sina undersökningar 
gjorde LATSCHINOFF 5) emot dem det inkast, att de fasta feta 
syror, som TAPPEINER funnit, måste härleda sig af föroreningar 
i cholalsyran; ty han hade aldrig erhållit dessa syror vid sina 
försök att med salpetersyra eller med kameleon oxidera cholal- 
1) Ber. d. Deut. Chem. Ges. Bd. XIII, pag. 1052. 1880. 
2) Zeitsch. f. Ch. Bd. VII, pag. 464. 1864. 
3) Ber., d. Deut. Chem. Ges. Bd. VI, pag. 1285; 1873 och Ann. d. Ch. u. 
Pharm. Bd. 194, pag. 211; 1878. 
4) Ber. d. Deut. Chem. Ges. Bd. XII, pag. 1068; 1879. 
5) Ber. d. Deut. Chem. Ges, Bd. XII, pag. 1022 och 1518; 1879. Bull. 
Soc. Ch. de Paris, Bd. XXXIII pag. 297. 1880. 
