ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1881, N:0 9 7 
syran. Lika litet hade han kunnat erhålla TAPPEINERS chole- 
sterinsyra. h 
Å andra sidan vidhöll TAPPEINER !) sina uppgifters riktig- 
het och förklarade LATSCHINOFFS inkast utan betydelse, enär 
den senare användt andra oxidationsmedel. Deremot visade 
KUTSCHEROFF ?) genom talrika försök att ren cholalsyra med 
kromatblandning icke ger fasta feta syror. 
Den af TAPPEINER upptäckta cholansyran står i ett nära 
samband med choloidansyran. Enligt TAPPEINER bildas näm- 
ligen den senare syran, jämte salpetersyrlighet och således ge- 
nom o.widation, när cholansyra upphettas med salpetersyra. 
LATSCHINOFF fann likaledes att cholansyra genom inverkan af 
salpetersyra ger choloidansyra, dock utan oxidation. Å andra 
sidan har LATSCHINOFF, såsom ofvan är nämndt, kunnat fram- 
ställa cholansyra af choloidansyra, hvilken senare syra är ett 
slags hydrat till den förra. 
Inverkan af kaliumpermanganat på cholalsyran studerades 
först af LATSCHINOFF ?), som dervid fann att syran ger samma 
oxidationsprodukter som cholesterin under samma förhållanden, 
nämligen cholesterinsyra, hvars formel bör vara C,H,,0, eller 
C,H,,0,. Enligt ett senare meddelande?) skall vid nämnda 
oxidation bildas utom kolsyra, ättiksyra och oxalsyra flera syror, 
såsom Ci,Hj,O3, CoH1s0;; CioHj,Og och dessa kroppar med 
"/,H,0. Deremot erhöll DESTREM >) utom oxalsyra och spår 
af smörsyra flera produkter, af hvilka den förnämsta utgjordes 
af en amorf syra C,,H350,z. ! 
Slutligen har HAMMARSTEN ®) genom inverkan af kromsyra 
i isättiklösning erhållit en ny, enbasisk syra, dehydrocholalsyra, 
C,5H,0;. 
1) Ber. d. Deut. Chem. Ges. Bd. XII, pag. 1627; 1879. 4 
2) Ber. d. Deut. Chem. Bd. XII, pag. 2325; 1879. 
3) Bull. Soc. Chim. Bd. XXX, pag. 212. 1878. 
2) Bull. Soc. Chim. Bd. XXXIIL pag. 164; 1880 och Ber. d. Deut. Chem. 
Ges. Bd. XII, pag. 852; 1879. 
5) Compt. Rend. Bd. 87, pag. 880. Bull. Soc. Chim. Bd. XXXIII. pag. 187. 
6) Ber. d. Deut. Chem. Ges. XIV, 71. 18831. 
