27 
Öfversigt af Kongl. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar 1881. N:o 3. 
Stockholm. 
Om Dithioglykolsyra. 
Af PETER ÜLAEsson. 
[Meddeladt den 9 Mars 1881.] 
I Lunds universitets årsskrift (Tom. XIII) har jag när- 
mare beskrifvit thioglykolsyran och dess saltartade derivat. 
Dessa senare hafva ett alldeles särskildt intresse, på grund af 
den dubbla rol som thioglykoisyran har, nemligen att a ena 
sidan vara en karbonsyra, a den andra ett sulfhydrat. Båda 
dessa egenskaper afpregla sig skarpt i denna syras föreningar, 
hvars mängfald också derigenom blir ganska stor. 
Utom de i nämnda afhandling omtalade derivater hafva 
sedermera af olika författare blifvit framställda och beskrifna 
flera andra, som visserligen icke direkt erhållits af thioglykol- 
syra, men af hvilka dock genom en enkel operation, nemligen 
behandlingen med alkalier, syror eller tunga metallsalter, denna 
syra utgör en sönderdelningsprodukt. Jag räknar hit de af 
mig beskrifna cyanthioglykolsyra eller rhodanättiksyra samt 
kurbaminthioglykolsyra !). Enligt LIEBERMANS och LANGES?) 
undersökningar måste äfven räknas hit thiohydantoin, thiohydan- 
toinsyra samt substitutionsderivater af dem. Äfven måste räk- 
nas hit den s. k. senapsoljeättiksyran, som är karbaminthiogly- 
kolsyrans anhydrid. Af alla dessa föreningar utgör nemligen 
thioglykolsyran en sönderdelningsprodukt ?). 
1) Öfvers. af Kongl. Vet. Akad. Handl. 1877, 47. 
2) Ber. Ber. XII, 1588. 
2) Genom att upphetta difenylthiohydantoin med kaustika alkalier erhöllo LIE- 
BERMANN och LANGE (Ber .Ber. XII, 1588) thioglykolsyra liksom ANDREASCH 
(Ber. Ber. 1385) förut erhällit denna syra genom samma operation af thio- 
