ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1881, N:o 4. 19 
$ 16. ce) Punkten P ma vanan 2=y=w=(0. Men tre 
olika fall äro möjliga, nemligen: j 
ce) ©-tangenten är ändlig, låt vara v =y =0. Sätter man 
SM SN a LG 
så erhålles af (83), efter förkortning med A", : 
(5) X= Mm —D” +..., Y= Nn — NP” +...., 
; ZE WER WR. 
Man far alltså 
för kurvan R för kurvan C” 
Be X I ZN, | plan-702 05 
plans Y=-0, 
indices: (l, I + m, I + n). 
Salunda svarar mot en 
(1, 2, 3)-punkt i C en (1, 3, 4)-punkt i C', 
(Cl; 2, 4)- » DD, 4, 5)- » Do 
(2, 3, 4)- » » » (1, 4, 6)- » Di 
c,) C-tangenten är oändlig, men ej C-planet. Den förra 
jun DE 0 a0 
indices: (n— m, n, I + n). 
ma vara £ = w = 0, det sednare 2 = 0. Sätter man 
SO 2=NM +...., y=ıl, 2=1l,w=M”+...., 
så erhålles af (83), efter förkortning med MA”, 
an, ae en. 
Za Mi) En MW eimassh, 
Man far alltså 
för kurvan R | för kurvan C” 
Ben X 37.7 0, plan) w — 0, 
Plan: X —0, | punkt 922 — 20 00 = Mi 
indices: (m, 1 + m,,m + n). indices: (n — Il, n, m + n). 
Sålunda svarar mot en 
ET, 2, 3)-punkt i C en. (2, 3, 5)-punkt i C', 
Er 2,4,- » Du (34.46) m DS 
(2, 3, 4)- » » .» (2,54, 7)- » » 
ca) C-planet är oändligt. C-tangenten ma vara w=w=(. 
Sätter man 
Ba, 2 — Mi“ +...) Vi Kir N werNM 2... 
