ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1881, N:0 9. 17 
färglösa salpetersyran dervid ögonblickligt gul och rykande af 
undersalpetersyra, under det kristallerna till stor del löstes. En 
lösning af nitrosylsvafvelsyra i koncentrerad svafvelsyra färgades 
vid försigtig tillsats af salpetersyran något gulaktig der, hvarest 
denna kom i öfverskott, men färgen försvann vid omblandning 
åter, ända tills en viss mängd salpetersyra tillkommit; den gula 
färgen blef då konstant och ökades vid vidare tillsats af sal- 
petersyra, hvarefter lösningen började afgifva nitrösa ångor i 
luften. Uppvärmdes sedan lösningen, så inträdde en häftig ut- 
veckling af undersalpetersyra, då deremot en lösning af nitrosyl- 
svafvelsyra i blott svafvelsyra vid uppvärmning, som bekant, 
blott antager en guldgul färgton, hvilken vid afsvalning försvin- 
ner, utan att nagon märkbar sönderdelning eller gasutveckling 
vid uppvärmningen eger rum. 
Genom denna reaktion mellan salpetersyra och nitrosylsvaf- 
velsyra förklaras utan svårighet de förhållanden, som kommit 
WINKLER att betrakta en lösning af undersalpetersyra i svafvel- 
syra såsom någonting helt annat än en lösning af nitrosylsvaf- 
velsyra i svafvelsyra och att uppställa den satsen att »en i alla 
händelser blott lös affinitet eger rum mellan denna sednare syra 
och undersalpetersyra». Åfvenså försvinna vissa skenbara mot- 
sägelser mellan WINKLERS och WEBERS m. fl. uppgifter, lik- 
som man också fullkomligare inser hvarför det är svårare att 
erhålla kristalliserad nitrosylsvafvelsyra, da svafvelsyra mättas 
med ångor af undersalpetersyra än vid användning af den li- 
qvida undersalpetersyran. 
Då goasformig undersalpetersyra uppsupes af svafvelsyra, kan 
den salpetersyra, som dervid bildas, till en början ej reagera på 
den samtidigt uppkomna nitrosylsvafvelsyran, enär det stora 
öfverskottet af fri svafvelsyra motverkar en sådan reaktion, och 
lösningen bibehåller sig derför länge färglös. Men i mån som 
operationen fortskrider minskas mängden af fri svafvelsyra och 
ökas mängden af salpetersyra. Till följe deraf möjliggöres slut- 
ligen den nyssnämnda secundära reaktionen, hvarvid lösningen 
blir gul och slutligen rykande; den innehåller då samtidigt alla 
Öfversigt af K. Vet.-Akad. Förh. Årg. FSANEORD: 2 
