ÖFVERSIGT AF K, VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1881, N:o 5. 19 
flytande, så mycket mer som lösningen sjelf är benägen att 
ständigt afgifva ångor af undersalpetersyra. Åtminstone bör i så 
fall vätskan afkylas under det mättningen pågar. 
På grund af hvad jag nu anfört synas mig de motsägelser, 
som egt rum mellan sednare författares uppgifter om undersal- 
petersyrans förhållande till svafvelsyra, hafva erhållit en till- 
fredsställande lösning, och jag återgår härmed till de ofvannämnda 
försöken af Hr ATTERBERG angående nitrosylsvafvelsyrans fram- 
ställning af svafvelsyra genom dess mättning med nitrösa gaser. 
Svarkristalliserbarheten af de erhallna lösningarne A, A, och 
B, B, måste, i enlighet med hvad nyss blifvit anfördt, hafva 
berott derpå att de ej blifvit tillräckligt mättade, oaktadt A, 
och B, voro starkt gula och, särdeles A,, rykande af undersal- 
petersyra. Med tillhjelp af den starka vinterkölden under bör- 
jan af innevarande år erhöllos dock slutligen rikliga krystallisa- 
tioner ur A, och B,, hvilka lösningar stätt närmast gasutveck- 
lingskärlet, nemligen A, da undersalpetersyra utvecklades !) och 
B, da salpetersyrlishet utgjorde den förherrskande nitrösa gasen. 
Dessa bada lösningar förhöllo sig emedlertid mycket olika 
vid deras kristallisation Då de pa slutna kärl varit under 14 
dagars tid utsatta för en temperatur mellan —5° och —10° hade 
B, afsatt en riklig krystallisation, men ur A, ficks inga krystaller 
förr än kölden nedgätt till 20° eller något derunder. Ur B, af- 
sattes nitrosylsvafvelsyran i form afen kompakt massa af stora, 
sinsemellan sammanvuxna krystallindivider, hvilkas fria ändar 
syntes bilda rhombiska pyramider med ända till 16 mm. långa pyra- 
midkanter. Ur A, afskiljdes deremot långa, men platta och tem- 
ligen tunna nålar eller blad, tillhörande ettdera af de klinome- 
triska krystallsystemen.?) Dä de bildade krystallerna aflägsnades 
1) Det bör anmärkas att ombytet af salpetersyran i mellanflaskan ei skedde 
så ofta eller dess temperatur så afpassades, att icke ju äfven undersalpeter- 
syran blef bemängd med rätt mycket salpetersyrlighet; denna ofullkomlighet 
i operationens utförande var mig en särskild anledning att göra det ofvan 
anförda försöket med svafvelsyra och liqvid undersalpetersyra. 
?) Detta på grund af deras förhållande i polariseradt ljus enligt Lector TÖRNE- 
> 
BOHM, som hade godheten pröfva kristallerna. Någon mätning kunde ej 
företagas, icke ens med krystallerna ur B,, men en portion af dessa, som 
(oj , 1 
