24 O. PETTERSSON, OM VATTNETS ÖFVERGÅNGSTILLSTÅND. 
vattnets aggregationstillstånd, så att man eger tre olika funda- 
mentaleqvationer, som representera vattnets volym i fast, fly- 
tande och gasformigt tillstånd: 
DE fa (DU) 8 oc IS 
On (DO yatten | (p & t äro oberoende variabler) 
0 = JaifD6) sv sv AMS j 
Geometriskt motsvara dessa eqvationer 3 olika ytor, som 
man benämner vattnets tillstandsytor. Dessa ytor utsträcka sig 
mellan vissa gränser, hvilkas projektioner pa pt-planet vi äter- 
oifvit i fig. I. Isens tillståndsyta v = (pt) är belägen mellan 
gränserna qp, gl, Im och md, vattnets yta v = f(pt) utsträcker 
(=) 
sig mellan gränserna md och ml och äfven ett stycke utanför 
desamma at ömse sidor, ifall nemligen vattnet befinner sig i 
öfverhettadt eller öfversmält tillstånd (d. ä. uppvärmdt ofvanför 
sin normala, af trycket bestämda kokpunkt eller afkyldt nedom 
sin normala fryspunkt), Läget af vattenangans tillståndsyta 
v = fim(pt) angifves icke i figuren. Denna ytas utsträckning är 
i sjelfva verket obegränsad, ända tills den uppnår så höga vär- 
den af t, att dissociation af vatten till syre och väte inträffar. 
Gränslinierna Im, md, mn äro att betrakta sasom projektioner 
af vertikala cylinderytor, som sta lodrätt pa pt-planet och skära 
de tre tillständsytorna i linierna !) Ae (isytan) ag och of (vat- 
tenytan) och yß och u» (ang-ytan). I fig. II äro de delar af 
dessa cylinderplan, hvilka ligga emellan skärningslinierna med 
tillstandsytorna v = (pl); v = falpt); v = fulpt) antydda genom 
olika streckning- Dessa eylinderytor, som genom sina intersektioner 
med isens, vattnets och ängans tillstandsytor utgöra dessa sistnäm- 
des verkliga begränsning, benämna vi med GULDBERG ?) vattnets 
öfvergängsytor,emedan vattnet vid desamma (följande deraslodräta 
koordinater) ändrar sitt aggregationstillständ på ett kontinuerligt 
och reversibelt sätt. Om värme tillföres vatten. som befinner 
sig vid ett tryck och en temperatur, som motsvara någon punkt 
DESe he IT. 
2) Se föröfrigt prof. G:s redan omnämnda afhandling (Bidrag til legemernes 
molekylartheori), till hvilken vi sökt att så nära som möjligt anknyta den 
närvaräude framställningen. 
