44 ÅNGSTRÖM, OM VATTNETS VOLYMSFÖROKNING. 
dergår genom absorption af volymsenheten gas. Jag har funnit 
lämpligt införa denna qvantitet för att underlätta en jemförelse 
mellan de olika gaserna, och vi vilja kalla denna qvantitet ab- | 
sorptions-dilatations-koefjieienten. För att se, hvad vi hafva 
att vänta af de ofvanstående värdena med afseende på noggran= 
heten vid bestämmandet af abs. dil. koeffic., finner man genom 
differentiation af (1): | 
dö =" — =. a 
9 
hvaraf inses, att vid den här använda metoden det fel i d, so 
härrör från felaktig bestämning af den absorberade gasvolymen, 
kan negligeras i jämförelse med det fel, som förorsakas geno | 
bristande noggranhet vid bestämningen af volymsförökningen. 
Insättes derför i uttrycket 
En 
g 
i enl. med föregående antaganden och för apparaten N:o 1 dv 
= 0,038, och vi beräkna då för g = 100, 150, 200 och 300 oll 
m.m., fås respektive dd = 0,0003, 0,00025, 0,00015, 0,00010. 
dd = 
De ödla värdena afvika ej heller från medelvärdet på qvanti- | 
teter större än dessa. 1 
För att underlätta öfversigten sammanföres i följande tabell 
resultaten. De angifna J-värdena äro medier beräknade från 
föregaende tabellers 2:dra och 6.te kolumn, 8 = absorptions- 
är hämtad från BUNSENS tabeller. ) 4:de un | 
mättning med de i fåra varande gaserna. För kolsyran är 
äfven infördt, för jämförelses skull, det värde pa d, som kan 
beräknas ur de värden på totala volymsförökningen vid vattnets 
mättning, som äro gifna af MACHENZIE och NICHOLS. 
!) Méthodes gazométriques. 
