46 ÅNGSTRÖM," OM VATTNETS VOLYMSFÖRÖKNING. 
sjelfva i form af vätska, men att man med afseende pades.k. | 
permanenta gaserna icke härom vet något med visshet. På grund 
af det föregående synes det dock vara oegentligt att göra någon | 
skilnad i qvalitativt hänseende på absorptionen i de olika fallen, ' 
. . 70 a. | 
ty om lika volymer af olika gaser fa absorberas af en vätska, | 
blifva volymsförökningarna visserligen sinsemellan nagot olika, 
“ 
| 
men skilnaden är i alla händelser ej så stor, att den berättigar | 
> I 
till antagandet, att gasmolekylernas förhållande till vattenmole- | 
NN 
kylerna i båda fallen skulle vara olika. Detta framgår lättast. 
vid en jemförelse mellan qväfve, väte och kolsyra; de båda 
första gaserna äro vid 0” temperatur och det tryck, som erfordras | 
för att komprimera dem till en volym svarande mot vätskans | 
volymsförökning, permanenta, under det den senare öfvergätt til 
vätska. Likväl ligger värdet pa abs. dil. koeffic. för den senare 
22 P 
| 
gasen mellan värdena på de båda förras. För öfrigt förlorar ju | 
i alla händelser gasen vid absorption de egenskaper, som ut- | 
märka honom som gas, nämligen molekylernas stora rörlighet, i 
det denna rörelse hindras af vätskemolekylernas, och det torde 
då under hvarje omständighet vara oegentligt att kalla detta till 
stand gasformigt. 2 
6. Må det slutligen tillåtas mig att redan vid denna för“ 
beredande undersökning anföra den analogi, som tyckes före | 
finnas mellan gasers volym vid direkt kompression och vid | 
absorption. Genom direkt kompression kunna vi bringa ned en | 
gas till samma volym, hvarmed den ingär i vätskan vid absorp- | 
tion. Vid de höga tryck, som härtill erfordras, afvika gaserna 
dock högst betydligt från Mariotteska lagen, i det de samman- 
trycka sig mindre, än denna lag medgifver. Denna afvikelse från 
Mariotteska lagen är för olika gaser något olika. Den frågan 
synes då ligga nära till hands, om icke det motstånd, som så- 
som vi ofvan antydt, vätskans molekyler utöfva för gasmoleky- | 
lernas fria rörelse kan åtminstone aproximativt sägas motsvara 
ett visst bestämdt, för alla gaser lika tryck, så att gaserna med 
afseende på abs. dilat. koeffic. låta ordna sig efter deras kom- 
pressibilitet, i det de gaser, som vid ett visst högt tryck hafva 
