52 ERIKSSON, RESEBERÄTTELSE. 
och flitigare studerad, derför hafva vi i ej oväsendtlig mån att 
tacka det epokgörande verk, Handbuch der Experimental- Phy- 
siologie der Pflanzen, som denna vetenskaps främste målsman i 
våra dagar, professorn JULIUS VON SACHS, 1865 utgaf. 
Frukter af den numera at den experimentala växtfysiologien 
tillvunna allmännare uppmärksamheten äro icke blott de många, 
mer eller mindre vigtiga experimentalfysiologiska arbeten, som 
nu hvarje ar utkomma, utan äfven den ställning växtfysiologien 
öfver hufvud intager som undervisningsämne vid särskildt de tyska 
universiteten. Granskar man t. ex. Deutscher universitetskalender 
för de fyra senast tilländalupna föreläsningsterminerna, finner 
man nämligen växtfysiologi, under rubrikerna »anatomi och fysi- 
ologiv, »morfologi och fysiologi» eller »experimentalfysiologi», 
upptagen som botaniskt föreläsningsämne vid så godt som samt- 
liga Tyska Rikets universitet, om vi endast undantaga nägra 
bland de obetydligaste ss. Erlangen, Freiburg in Br., Kiel, Mar- 
burg, Münster m. fl. Ä nagra ställen föredrages till och med 
experimentalfysiologi samtidigt af flere lärare ss. i Berlin af S. 
SCHWENDENER och L. Kny, i Breslau af H. R. GÖPPERT och 
F. CoHN, så ock inom Österrike i Wien af J. WIESNER och J. 
BÖHM. Ett ytterligare vittnesbörd om den betydelse, man i 
våra dagar tillerkänner anatomi och fysiologi, däribland icke minst 
experimentalfysiologien, lemna de mer eller mindre storartade 
anatomiskt-fysiologiska institut, som vid de tyska universiteten, 
det ena efter det andra, uppväxa. Det är emellertid ej endast 
inom Tyska Riket och Österrike som den antydda riktningen 
inom botaniken gör sig med hvarje år allt mera gällande. Åfven 
inom Frankrike, England, Ryssland, Danmark, Finland m. fl. 
land framträder experimentalfysiologien på ett aktningsvärdt sätt 
vid sidan af öfriga grenar af botaniken. 
Under sådana förhållanden och då inom vårt eget land | 
denna gren af botaniken ännu ej blifvit föremål för forskning 
eller undervisning, anhöll jag i underdånighet hösten 1879 hos 
Kongl. Maj:t att af det a Sjunde Hufvudtiteln uppförda, för ut- 
gifvande af lärda verk och företagande af vetenskapliga resor 
