60 ERIKSSON, RESEBERÄTTELSE. 
det förnämsta. Detta institut började anläggas juli 1876 i den 
då nyss planterade Nya Botaniska Trädgården vid den s. k. 
Hospitalsthor, i närheten af de öfriga storartade universitets- 
instituten, och var redan i december året derpå så pass färdigt, 
att vintersemesterns 1877—78 föreläsningar kunde hållas i det 
samma. Institutsbyggnaden består af tre våningar. I källar- 
våningen (»souterrain») befinna sig, utom vaktmästarens bostad 
och förvaringsrum för kol m. m., en verkstad, rum för kemiska 
arbeten och för gasmotorn. Denna våning fortsättes vid bygg- 
nadens södra gafvel af ett litet glashus för laboratoriets sär- 
skilda behof. Mellersta våningen (»parterre») innehåller tolf rum 
för morfologiska, fysikaliska och kemiska undersökningar samt 
för de morfologiska samlingarna, hvartill kommer i en särskild 
tillbyggnad en synnerligen vacker och ändamålsenligt inrättad 
hörsal. I öfre våningen upptages ena hälften af rum för her- 
bariet samt arbetsrum för dettas vårdare och för dem som vilja 
begagna sig af samlingarna, den andra hälften utgör direktorns 
bostad. Lika storartade och ändamålsenliga som denna visa sig 
ock alla öfriga 1 trädgården befintliga byggnader ss. växthusen !) 
m. f. Under de få ar som förflutit, sedan institutet blef fär- 
digt, hafva visserligen inga arbeten af fysiologisk art från det 
samma hunnit utgifvas. Då likväl i afseende på det praktiska 
inrättandet detta institut vanligen utgör det mönster, hvarefter 
dylika a andra ställen i våra dagar anlagts och anläggas ?), 
vilja vi här bifoga a Plan 2 och Plan 3 en på platsen utförd 
af de ritningar, , efter hvilka institutet blifvit uppfördt. 
Afven i Berlin har den experimentala växtfysiologien pa 
sista tiden blifvit väl tillgodosedd.. Den pa det mekaniska om- 
!) En utförlig beskrifning på dessa har lemnats af professor SCHENK i en upp- 
sats »Der neue botanische Garten der Universität zu Leipzig», hvilken finnes 
intagen i »Deutsche Garten- und Obstbau-Zeitung», Leipzig, 1878, juni, N:o 6. 
?) Bland institut, som på senare åren anlagts, vill jag här i förbigående erinra 
om det i Göttingen, hvilket af dem, som sett det, prisas såsom synnerligen 
väl inrättadt. En utförlig beskrifning öfver det samma har af dess före- 
ståndare, professor J. REINKE, lemnats nyligen uti en uppsats »Das pftanzen- 
physiologische Institut in Göttingen» i Uhlworms Botan. Centralbl. 1881, s. 
318—319, 349—351 och 38&8—3%. 
