22 THEORIN, OM BLADTANDSGLANDLERNA HOS EN DEL SALICES. 
Detta kunde ske, om ifrågavarande bladtandsglandler afsöndrade 
ämnen, hvilka toge de insekters uppmärksamhet 1 anspråk, som 
annars skulle vändt sig till blommans nectarier och der i förtid 
utsugit saften. Visserligen är det förhållandet, att afsöndrings- 
produkterna hos Salix-arternas bladtandsglandler äro något söta 
under den tid, då bladen finnas i knoppen eller börjat derur ut- 
växa. - Men vid det förra tillfället komma inga insekter åt blad- 
tandsglandlerna, och vid det senare är hos en del arter blom- 
ningen försiggangen, medan hos andra blommorna äro så litet ut- 
vecklade, att, äfven om nectartörstande insekter komme i be- 
röring med dem, de ej skulle i dem åtkomma några afsöndrings- 
produkter och dymedeis beröfva dem deras lockbete, hvadan det 
för befruktningens fullföljande kan vara likgiltigt, antingen det 
på växtdelar utanför de så obetydligt utvecklade blommorna 
funnes aldrig så mycket af insektnäring, eller det der funnes 
alldeles ingen. Åfven derigenom skulle Salix-arternas blad- 
tandsglandler kunna genom sina afsöndringsprodukter gynna be- 
fruktningen, att de, medan blomningen försigginge, hindrade 
opassande insekter från att komma till blomman. Att till växten 
locka sådana insekter, som kunde förstöra de för blomningen 
skadliga, dertill äro ju, enligt hvad förut är visadt, bladtands-- 
hasta sig, såsom jag med ett exempel skall visa. KERNER anför 1. c., att 
krypande insekter hindras från att komma till blomman hos Polygonum am- 
phibium aquaticum af det växten omgifvande vattnet och hos terrestre-for- 
men af glandler (Trichomzotten), som finnas på stammen och bladen hos 
denna form men ej hos den andra. Nu är det händelsen åtminstone 1 
Sverige, att ifrågavarande glandler sällan finnas på terrestre-formen, men att 
blad och stam hos denna växt vanligen äro borstbärande. Skulle glandlerna, 
då de finnas, vara ett oeftergifligt vilkor, för att terrestre-formen af Poly- 
gorum amphibium måtte hinna till sitt lefnadsmål eller sätta frö och följ- 
aktligen kunna ega bestånd, huru skulle det då gå med den borstbärande 
terrestre-formen, som saknar dessa glandler och ändå finnes på samma slags 
lokaler som den glandelbärande? Den borstbärande terrestre-formen borde 
här i Sverige förhälla sig till den glandelbärande, som i subalpina trakter 
Soldanella alpina till S. montana, eller den förra borde vara stadd i utdö- 
ende, medan den senare mer och mer grepe omkring sig. Detta är emeller- 
tid ej händelsen i Sverige, hvarest den borstbärande terrestre-formen är van- 
ligare än den glandelbärande. M. Gaston BONNIER i les nectaires (Ann. 
des sc., 1879) förnekar, att någon glandel lockar insekter till eller utestänger 
dem från blomman i och för befruktningen. É 
