10 N. WILLE, OM HVILECELLER HOS CONFERVA. 
Sporerne frigjöres som Regel ved at Tråden löser sig op 
i H-lignende Led, hvorved de enkelte Sporer falde ud. Under- 
tiden sker dette dog ikke, og da frigjöres de först, når Moder- 
cellernes Membraner forslime (Tab. I, fig. 7), hvorved Lagningen 
tilsidst, bliver aldeles ukjendelig. 
I det Materiale, som indsamledes på den anden Exkursion, 
var det icke mueligt at finde en eneste vegetativ Celle, alle 
havde dannet Sporer, og blandt Trådene af de andre Conferver 
la en Mangde löse Sporer. Hos nogle enkelte var Indholdet 
rödfarvet og Membranen päfaldende fortykket (Tab. I, fie. 7), 
hvad der vel skulde tyde pa, at de forberedte sig til et laengere 
Hvilestadium. De fleste begyndte dog at gjöre indledende Skridt 
for at spire, da jeg lod dem leve i et Kar med Vand udover 
Sommeren. De beholdt da sin grönne Farve og tiltog i Stör- 
relse; herved spr&ngtes den ydre Membran (Tab. I, fie. 8, 9), 
der nu viste sig at vere bygget pa en lignende Mäde som de 
vegetative Cellers Vxgge, nemlig af to Stykker med spidse En- 
der, hvoraf det ene betydeligt större end det andet, som det 
griber udenom ligesom Läget pa en Eske (Tab. I, fie. 9). 
Idet nu Sporen med sin indre Membran udvider sig, spraenger 
den först af den ydre Membrans mindre Stykke, og klemmer sig 
dern&est ved sin egen Udvidelse ud af det större (Tab. I, fig. 10). 
I et eneste Tilfslde sa jeg denne Spra&ngning af den ydre Mem- 
bran begynde, allerede för Sporen var befriet fra sin Modercelle 
(Tab. 1, fig. 11), men dette syntes at vere et sygeligt Fenomen, 
da Sporens Veg var abnormt fortykket, og Indholdet fattigt. 
Videre Udvikling har jeg endnu ikke faet at se hos denne 
Art, men det er vel sandsynligt, at der af Hvilesporerne först 
danner sig Zoosporer. : 
På en lignende Måde foregar også Hvilecellernes Dannelse 
hos Former af en anden, meget mindre og meget variabel 
Art, Conferva stagnorum KüÜrTz; hos en Form af denne er 
det vel, at ROSENVINGE (Slegt Ulothrix og Conferva) har 
iagttaget Sporedannelsen. Trådens Bredde varierer fra 5,5— 
9 u. Chlorophyllet er parietalt, ofte fordelt som Skyer over 
