14 N. WILLE, OM HVILECELLER HOS CONFERVA. 
som på nogle Steder havde Fortykkelser, på andre aldeles 
manglede dem. Jeg skulde vere mest tilböielig til at tyde dem 
som en rudiment&er Hvilecelledannelse. 
Det chlorophylförende Indhold var fordelt, som almindeligt 
hos Conferva, parietalt og iser samlet på Midten af Cellen 
(Tab. 1, fig. 28). 
När Cellerne skulle omdannes til Hvileceller, forstörres de 
noget, Chlorophyllet tiltager og fordeler sig jevnt, som alminde- 
list hos Celler, der ere bestemte for en lengere Hvileperiode. 
Nogen Membran ved Nydannelse dannes ikke, derimod synes 
der at danne sig et nyt Lag, eller måske rettere to, tilspid- 
sede, »skeformigt overgribende som hos Sporerne af Conferva 
Wittrockii n. sp., 1 det indre vandfattigere Lag af Modercellens 
Membran; således en Fortykkelse af Modercellens Veg (Tab. 
I, fig. 30, 31, chematisk fremstillet, fig. 32). Jeg var lenge i 
Tvivl om, hvorvidt dette kunde ansees for Hvileceller, eller kun 
almindelige Celler, der havde antaget et lidt andet Udseende. 
Ved at lade endel ligge og radne, fandt jeg imidlertid, at de 
Celler, som havde en sådan fortykket Membran, gjennemga- 
ende havde holdt sig levende, medens de övrige samtlige vare 
döde. Det var således iallefald Celler serligt omdannede for 
at betrygge Artens Bestaen under  ugunstige Livsvilkär, om 
man vel ikke kan ben®vne dem Sporer, da her ikke har fundet 
nogen Üelleforyngring Sted. 
Disse Hvileceller frigjöres selvfölgelig altid ved Forslimning 
af de ydre Dele af Celleveggen. Spiringen har jeg iagttaget i 
forskjellige Stadier. Den indledes, ofte samtidigt med Dannelsen 
af Oljedraber i Indholdet, ved at en ydre Del af Membranen 
sprenges af ved Cellens Vaxt (Tab. I, fig. 33). På Siderne 
dannes et i begge Ender tilspidset Forlengelseslag, som ellers 
ved Celledelingen, og kort efter deler en Tvaervzg Cellen i to, 
som således blive Begyndelsen til den nye Tråd (Tab. I, fie. 
34, 35). Basalcellen er omgiven af en hatteformig Rest af 
Hvilecellens ydre Membran. 
