38 KAHLMETER, OM TEMPERATUREN I DE ÖFRE JORDLAGREN. 
I denna eqv. insättas nu de funna värdena på kg jemte 
motsvarande observerade på t och 9; schematiskt få vi då föl- 
jande eqv. system: 
(1) ky + kE.0,1 + kyn0,01 =ky + ky.2. 10,0 + ky.y. 100 an) 
(2) ky + kjö. 10 + ky.n.100=k, + ka. 0,1 + koy.0,01 (11) 
(3) kz + kz810 + ky7 100 = ky + kyr 20 + kay. 400 (10) N 
(4) ky + kjö20 + kyr, 400 = ky + kyr 10 + kyy 100 (9) 
(5) k, + kö 20 + k,n400 = k, + kyr 30 + kay 900 (8) 
(6) ks + ks£30 + ken .900 = ky, + kyr 20 + kyy400 (7)) 
De exakta värdena på de ingående qvantiteterna äro an- 
gifna i följande tab. 1. 
Tab. 1. 
m Vt 
k hrs t Bi 
| 
ko | 1,013777 + 0,16° + 0,18° 
| 1,051540 9,73 0,25 
ka 0,976587 0,17 9,90 
kg 1,051257 19,65 9,86 
ka 0,977715 9,86 19,71 
ky 1,051231 29,50 19,48 
ks 0,978728 + 19,67 + 29,47 
Om värdena ur denna tabell insättas i eqvationerna (A), 
ser man lätt att alltid två eqvationer kunna uppletas, så be- 
skaffade att ett membrum i ena eqvation är i det närmaste lika 
med ett membrum i den andra. På detta sätt kunna alla eqva- 
tionerna i (A) behandlas. Sä t. ex. får man, om siffrorna (1) 
till (12) beteckna eqvationernas membra, genom att insätta vär- 
dena ur tab. I i membra (7) och (10) 
1,0138 + 1,0138 . 19,67. + 1,0138 . (19,67 )?y 
1,0138 + 1,0138. 19,65. + 1,0138 . (19,65)2y 
Dessa båda uttryck äro ju aproximativt lika, serdeles som 
y är en liten qvantitet, men deraf följer ock, att de båda ut- 
