28 SVENONIUS, OM WEMDALS-QVARTSITEN. 
här blottade till ett par famnars höjd och ungefär fyra famnars 
hredd och visa ett från 26° till 3° öfvergående fall mot S-sidan. 
De nedre skikten äro tjocka, de öfre tunna och sönderspruckna. 
[A. ERDMANN uppräknar härifrån: Orthoceras, Orthis, Pliomera, 
Asaphus, Lingula; antagligen äro de af LINNARSSON »bei Glöte 
gesammelten» och sid. 29 i »Hochgebirge» uppräknade förste- 
ningarna äfven från detta ställe] Fallet är i lagrens alra vest- 
ligaste delar ej rent S-ligt, utan visar en svag, men tydlig, 
dragning mot Ö, antagligen syftande på, att grunden på V:a 
sidan ligger högre. Under ortocerkalken träffades en ej obe- 
tydligt veckad och sönderbruten lerskiffer, hvari efter mycket 
sökande ett par skrala graptoliter funnos. Här lågo ock block 
af svart, bituminös, sandstensartad, till utseendet silurisk kalk- 
sten. 
Den V om kalkbrott-sänkan belägna delen af Glöte-Eggen 
är något högre och består uteslutande af qvartsiter, så när som 
på en liten sänkning nära vägen till Dykersberget, der en fläck 
ar troligen ej fast ortocerkalk visar sig. (Detta ställe är något 
V om den på planteckningen medtagna delen af berget.) Fast 
berg träffas några hundra steg SV från kalkbrottet och utgö- 
res af blahvit qvartsit (= Häggingsåsens), bildande en hög vägg 
i södra sluttningen af åsen. Fallet kan här — liksom så ofta 
eljes inom Wemdalsqvartsitens område — ej utrönas, men, då 
man följer bergväggen i riktning mot Svartåsen, visar det sig 
på manga ställen fullt tydligt at NNO-sidan. Höjden är sådan, 
att kalkstenen borde framträda på denna södra sluttning, om 
den på motsatta sidan verkligen underlagrat »blaqvartsen». 
På grund af hvad nu är anfördt, får en från SV till NO 
(ungefär) gående profil tvärtöfver asen det utseende, som fram- 
stälts a fig. 3. Det enda härvid, som icke är sedt ö sjelfva 
profillinien, är kalken närmast qvartsiten i SV, hvilken för det 
djupa sand- och grustäcket icke synes der, men på kort afständ 
i OSO, i den förr nämda branta väggen ofvanom Päl-Jons. 
Utan tvifvel fortsättes qvartsit-väggen pa en, troligen genom 
förkastning uppkommen, lägre nivå mot Ö, bildande stödet för 
