ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1881, N:o 10. 29 
nyssnämde kalkvägg och stående i samband med en grå hälle- 
flintartad porfyr, som genom brunsgräfning träffats vid Pål-Jons- 
garden. 
Skilnaden mellan den af mig lemnade profilen af Eggen 
och den i »Hochgebirge» förekommande (fig. 9) är väsentlig. 
Å den senare finnes ingen antydan om, att kalken visar annat 
fall, än in emot qvartsiten. Huru nära intill kalken perfyren 
visar sig, nämnes ej, men åtminstone torde afstandet få räknas 
i tusental af fot på norra sidan. Strax N om kalkbrotten vi- 
sar sig en låg as, flankerande Eggen och nästan helt och hållet 
öfvertäckt af qvartsitblock; på ett par ställen syntes hällar, 
som sannolikt voro fasta. Först långt här bortom har jag sett 
porfyren. Dock — vare dermed hur som hälst, visst är, att 
qvartsiten har godt utrymme att aterkomma på norra sidan un- 
der graptolitskiffern. Saåvidt jag sålunda kan finna, tala förhal- 
landena ojämförligt mycket mera för, att de siluriska lagren här 
hvila på qvartsiten (och porfyren). 
Äfven E. ERDMANN uttalar i sin dagbok för 1863 den 
asigten, att kalken vid Glöte-Eggen icke underlagrar »yråvackan» 
(= Wemdalsgvartsiten), utan bildar en skål, enär äfven han 
sett den nämda kalkväggen vid Pal-Jons’. Som dock ERDMANN 
vid Dykersbergets NÖ:a och Ö:a ända sett »nära lodräta bankar af 
samma slags mörka ortocerkalk som vid Svartåsen täckta af 
öfver 50—70 fot mäktiga bankar af tät, qvartsig gråvacka» och 
derigenom låter sig öfvertygas om, att qvartsiten der öfverlagrar 
kalken, så synes han böjd att tro, det den vid Eggen uppträ- 
dande qvartsiten — som är petrografiskt lika med Dykersbergets 
— är en annan, djupare horisont. 
B) Dykersberget (Se fig. 5). 
Å östra sidan visar sig kalken först vid lemningarne af en 
stuga pa afläsningen 827 delstr. a Goldschmids aneroid. Efter 
en svår brant når man den något utåt lutande första afsatsen, 
a hvars midt aneroiden visade 874 delstr. Denna är ett par 
hundra fot bred; kalken tycks ligga horisontelt, ehuru svagt fall 
både utåt och inåt ställvis synes — dock troligen beroende på 
