ÖFVERSIGT AF k. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1881, N:o 10. 31 
Ån starkare framspringer detta förhållande, om man jämför 
kalkens läge vid Eggen och Dykersberget. Under antagande 
af endast 5° medelfall mot N hos qvartsiten skulle på dessa 
8,000 fot kalkhorisonten hafva sänkt sig 670 fot. Som sagdt, 
antyder nu deremot allt, att den ligger alldeles jämt. 
C) Svartåsen. (Se situationsskissen). 
I Svartåsens nedre, NÖ:a del, ofvanför Svarttjärnens N- 
ända, uppträder ater silurisk kalksten, men på ett högst för- 
vanande sätt. Hans lager äro uppvräkta, ofta lodrätt, oftast 
med 80° fall mot N samt Ö—XV:lig strykning. (Pa denna kalk- 
terass står en gammal kalkugn). Något N om midten af Svart- 
tjärnen antecknades fallet vara »först 60” mot NO, omedelbart 
derpå 60” mot SV, men skikten äro ej sammanhängande, ehuru 
alldeles vid hvarandra» — således afbrutna. Åfven sistnämda 
stupning rätar sig snart mot S till horisontelt läge, hvarefter 
ingen fast eller till utseendet fast kalkhäll sågs i denna rikt- 
ning, ehuru växtligheten förrådde kalkgrund. 
Ungefär 600—700 fot inåt mot V på den förstnämda kalk- 
terrassen framträder på omkring samma höjd som å Dykersberget 
(afläsn. 860) en vägg af gråhvit qvartsit, lika med den i Dy- 
kersbergets V:a sluttning, uti bankar, som tyckas falla svagt 
mot NV. Den qvartsitiska bergarten fortsätter genom hela 
Svartåsen, utan att kalken visar sig å dess S:a eller V:a sida. 
För frågan om fjällbildningarnes ålder har Svartäsen ett 
slags historisk betydelse, enär professor A. ERDMANN der för 
första gången tycker sig finna ett afgörande bevis för sin redan 
förut framlysande förmodan om qvartsiternas läge ofvanpa kalken. 
Uti sin i Geol. Byrans arkiv förvarade dagbok för resan 1863 
säger han härom, att kalkens underlagring under »gråvackan» 
här +) är tydlig (kursiv. af ERDMANN sjelf). Denna äsigt, som 
sedan sa följdriktigt utvecklats af TÖRNEBOHM och som på 
visst sätt öfverensstämmer med KEILHAUS djerfva gissning, att 
de i V från silurbildningarne uppträdande aflagringarne samt- 
') Det åsyftade stället är just vid tjärnens N-ända. 
