TÖRNQVIST, GEOLOGISKA IAKTTAGELSER I SILJANSTRAKTEN. 93 



af den mängd lös Trinucleusskiffer, som stundom uppkastas på 

 Sjurbergssidan vid det s. k. Brudhålet. Dessa lag sträcka sig 

 vidare uppefter hela vestra sluttningen af granithöjden, der än 

 • ortocerkalk, än cystidekalk. och än cementkalk stiger i dagen, 

 med stupniug alltjemnt utåt från berget. I Sätra by, på affallet 

 mot Hosjön visar sig äfven Leptaenakalk. Under gåendet kring 

 graniten har jag, såsom redan nämnts, ej kuunat följa silurlagen 

 äfven på dess östra sida. \ 



Den vid Räfnäset synliga kalken är östra sidan af ett veck, 

 hvars vestra sida bildas af de lag, som hvila mot Wikarbyber- 

 , gen. Ät nordvest sänka sig de bildningar, som här omgifva gra- 

 niten, under den dalgäng, i hvilken Hosjön, Igeltjern och Bysjön 

 äro belägna, för att sedan på dalens motsatta sida bilda ett 

 ,hvalf öfver den höjd, som från Bysjön och Amtjern sträcker sig 

 i ett stycke i sydvest mot Siljan. Bäcken, som utflyter ur Am- 

 tjern och går förbi Nitsjö tegelbruk, har djupt nedskurit sig i 

 lagen, som bilda hvalfvets nördvestra hälft. Profilen 2, som går 

 nästan rätt i vester och öster, skär detta hvalf tvärsöfver genom 

 byarne Westberg och Gliskärna, går vidare öfver den nyssnämnda 

 dalsänkningen med Kulsberget samt upp till den granit, som mö- 

 ter vid Backa. Profilen börjar på Nitsjöbäckens vestra sida, der" 

 höga väggar af LeptaBnakalk resa sig. Dess lag falla 20° till 

 \ 30° W. Midt emot dessa stå, på östra sidan om bäcken, lik- 

 . nande väggar af sferoidskiffer, hvars hvärf stupa åt samma håll 

 som Leptamakalkens, men något brantare. Skiffern hyser här en 

 I rik graptolitfauna, har synbarligen betydande mägtighet och bry- 

 ntes för tegeltillverkningen vid INJitsjö. Längre åt öster i sjelfva 

 höjden har jag under skiffern funnit cementkalk. Sferoidskifferns 

 plats är sålunda genom denna profil tydligt angifven. På hoj- 

 \ dens östra sluttning mot Bysjön gå ej fasta berg i dagen, men 

 - vid brunnsgräfning i Westberg har man stött på hvarf af orto- 

 I cerkalk med vackra försteningar och serdeles praktfulla glacial- 

 | repor. Då kalken ligger i bottnen af brunnar, har jag hvarken 

 j kunnat iakttaga repornas riktning eller hvarfvens fall, men på 

 profilen har jag tecknat det senare såsom ostligt, hvilket folket 



