TÖRNQVIST. GEOLOGISKA IAKTTAGELSER I SILJANSTRAKTEN. 103 



Lösa jordlag 23, oo fot 



Sandsten, ljusröd 65,90 » Kambrisk sandsten. 



Mergel och kalk, grå.... , 42,60 » Cementkalk. 



Kalk, grå 72,30 » Cystidekalk. 



» , röd 74,40 » Ortocerkalk. 



Qvartsit? 18,30 » 



Granit 2,oo » 



På östra sidan om Klittberget nära dess södra ända ligger 

 ett sandstensbrott, uti hvilket stenen stupar några få grader 

 OSO, således under kullen. Nordligare, fast på något längre af- 

 stånd från denna, visar sig ortocerkalk med liknande fall. Jem- 

 föres dessa lags nästan orubbade läge med Klittbergslagens starka 

 resning, och tages vidare i betraktande, att sandstenen ligger 

 alldeles intill sjelfva höjden, så synes det sannolikt, att Klitt- 

 bergslagen, uppskjutne af den närliggande graniten vid Knapers- 

 gården, afbrutits från sitt sammanhang med den öfriga silurbild- 

 ningen, glidit utför graniten, blifvit kastade öfver de nedanföre 

 liggande lagen, samt inkilade bland eller till och med under 

 dessa. Ar så förhållandet, blir oregelbundenheten i borrbrunnens 

 lagföljd mindre underlig. 



Vester om Knapersgårdens granit ligger Silfbergets gruffält, 

 i hvilket flera skärpningar blifvit gjorda i den blyglansförande 

 ortocerkalken och cystidekalken. Vesterut sträcka sig dessa lag 

 till landsvägen eller något längre; i norr sänka de sig snart un- 

 der myrtrakter; åt söder torde de redan i Boda by utkila öfver 

 sandstenen, som här fortsätter terassen inemot kanten af Ensen- 

 Boda-dalen. Sandstenen sträcker sig fortfarande under gruffäl- 

 tets kalklag; ty i bottnen af grufvorna har man ofta funnit denna 

 bergart. Kalkhvarfven äro mycket veckade och brutna liksom 

 genom pressning frän sidorna. De i profilen 4 synliga brytnin- 

 garne äro tecknade efter naturen. Att rubbning af lagen inträt- 

 fat på olika tider, bevisas deraf, att blyglansstrecket skär kalk- 

 hvarfven snedt på sådant sätt, att hvarfven på ömse sidor om 

 detsamma ej passa ihop, och att vidare sjelfva malmstrecket 

 företer åtskilliga förkastningar. Rubbning har således egt rum 



