TÖRNaVIST, GEOLOGISKA IAKTTAGELSER I SILJANSTRAKTEN. 105 



Kalk, grå ...:.... 79 fot Cystidekalk. 



» , röd 57 » | 



_,, ._ ... _. >Ortocerkalk. 



Skiffer, rod 24 » j 



Granit , 14 » 



Deraf att graniten här redan mötte vid 160 fots djup synes man 

 kunna draga den slutsats, att grundberget under gruffältet icke 

 synnerligen sänker sig. I borrbrunnen vid Klittberget träffades 

 den först vid 298 fots djup, och fråndrages derifrån 100 fot så- 

 som maximum af höjdskilnaden mellan båda brunnarnes dagöpp- 

 ning, ligger dock graniten vid Klittberget, trots sitt grannskap 

 till Knapersgårdens granit, något djupare än i brunnen N:o 6. I 

 en af de djupaste bland grufvorna, belägen helt nära Knapers- 

 gården, lär grundberg ej ännu påträffats vid 70 fots djup. Jem- 

 för man åter med djupet i N:o 6, djupen i borrbrunnarne N:is 3, 

 5 och 1, hvilka i denna ordning aflägsna sig vesterut från N:o Ö, 

 visar sig här en ganska plötslig sänkning af graniten mot Ensen- 

 Bodadalgången, en omständighet af vigt vid försöket att tolka 

 den lagbyggnad, som nu följer i ordningen att omtala. 



Bodbacken eller den höjd, på hvilken Boda kapell står, ut- 

 göres helt och hållet af paleozoiska lag, hvilkas hufvudstrykning 

 går i söder och norr. I en liten bygata, som från landsvägen 

 går upp till kyrkan, vandrar man, följande tidsföljden, öfver de 

 äldre lagens skikthufvuden. Först träffas en vittrad sandsten, 

 derefter uppresta hvarf af röd ortocerkalk, sedan en grå kalk, 

 sannolikt cystidekalk. Det närmast följande laget har jag ej 

 kunna paleontclogiskt bestämma, men i petrografiskt hänseende 

 liknar det cementkalken. Slutligen komma hvarf af röd kalk, 

 tillhörande Leptsenakalkens lägre afdelning, hvilka stupa åt vester 

 eller nordvest inunder kyrkan. Wester om kyrkan fortsattes lag- 

 följden med en hård, röd eller hvit kalk, rik på de försteningar, 

 som utmärka Leptaenakalken, samt med nästan utplånad skikt- 

 ning. Sedan följer åter en mera tydligt lagrad blågrå till gulgrå 

 kalk, med skifferlameller mellan hvarfven. Härigenom får den 

 en viss yttre likhet med cementkalken, men de inneslutna fossi- 

 len tillkännagifva tydligt dess samband med Leptaenakalken. — 



