TÖR-NQVIST, GEOLOGISKA IAKTTAGELSER I SILJANSTRAKTEN. 117 



lätthet och hastighet nedskurit sig i detta lag än i den vida här- 

 dare Leptaenakalken. Denudationen har sålunda på sidorna om 

 kalken fått ett försprång, hvilket den under fortgående denuda- 

 tion genom is och sedan genom vatten alltjemnt bibehållit. För- 

 lagges nu denudationen till en så sen tid af glacialepoken 5 ), att 

 det mellan skiffern uppstående partiet af Leptasnakalk ej hunnit 

 alldeles förstöras, måste ett berg af Osmundsbergets form uppstå. 

 De under skiffern belägne bergarterna på bergets sidor tyckas 

 också böra hafva varit utsatta för en långvarigare erosion såväl 

 af den minskade ismassan som af vatten. Sedan sjelfva Os- 

 mundsberget på sådant sätt blifvit en fristående kalkmassa af ej 

 obetydlig mäktighet, har den åter i tidens längd, genom tryck 

 på den underliggande skiffern, krossat och sammanpressat denna, 

 samt sjelf nedsjunkit deruti. Pä detta sätt blir skifferns ringa 

 mäktighet i borrbrunnen begriplig, liksom orsaken till dess före- 

 komst ofvanpå kalken. Skiffern har nämligen delvis frampres- 

 sats af kalken och sä kommit att omgifva eller till och med 

 täcka dess kanter. Borrbrunnen tyckes gå genom en tunn fram- 

 skjutande kant af Leptaenakalken. — Måhända äro de geologiska 

 förhållandena vid Ostbjörka i någon mån analoga med dem vid 

 Osmundsberget. — 



Tanker man sig i stället, att denudationen verkar på lag, 

 som täcka en sluttning i grundberget, inträder ett nästan likar- 

 tadt förhållande, framställdt i figuren pä följande sida. 



Från högsta punkten till .linjen A-A' fortgår denudationen 

 temligen likformigt genom Leptaenakalkers lag. Mellan linjerna 

 A-A' och B-B' skär isen med större hastighet ned i skiffern, 

 hvarigenom Leptaenakalken kommer att bilda en uppskjutande 

 rygg. Nedanför linjen B-B' söker isen nedskära sig emellan de 

 båda kalklagen, hvilka äfven, ehuru långsammare, bortnötas. 

 Huru långt denudationen nu fortskrider, kommer alltid sedan 

 Leptaenakalken att antaga formen af en rygg, jemnlöpande med 



5 ) Om glacialepokens indelning i tidskiften se: Torells Inledning till »Iakt- 

 tagelser öfver' Märken i Skåne efter Istiden» af L. P. Holmström, Malmö 

 1865. 



