308 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1871. 



retortåterstod, som höll 57,47 proc. €1 (As Cl 3 fordrar 58,65 

 proc). Då en förening sådan som Roses skulle hålla 14,2 9 och 

 S -Cl 31,09 proc. S, så visar det sig, att de serskilda här an- 

 förda vätskorna endast voro tillfälliga blandningar af As dl 3 och 

 SCI; klart är att dessa skola komma att motsvara bestämda 

 kemiska formler, om Cl till full mättning inverkar på As S 2 = 

 As Cl 3 + 2 S Cl, på As S 3 = As Cl 3 + 3 S Cl, på As S 5 = As Cl 3 + 

 5 SCI; men någon förening synes icke existera. 



13. På grund af hvad här nedan (14, 3) kommer att an- 

 föras måste As S 2 frånkännas den honom af Berzelius tiller- 

 kända förmågan att bilda salter, hvarföre benämningen under- 

 arseniksvaflighet måste från nomenklaturen förvisas. 



II. Årseniktrisulfid. As S 3 . 



14. En koncentrerad kokande lösning af kolsyradt natron 

 försatt till mättning med As S 3 gaf följande produkter under 

 kolsyrans utdrifvande : 



1) frigjordes vätesvana; 2) afskiljdes ur den kokande lös- 

 ningen, såsom förut (7) är nämndt, finkristallinisk As S 2 , och 

 efter dess frånskiljande samt lösningens afsvalning 3) ett vo- 

 luminöst, brunt, amorft ämne, som ännu fuktigt af modei lut med 

 vatten ger ett blodrödt coagulum. Sammansatt enligt formeln 

 ?fa S , 3 As S 3 + 8 H O . de'lar det med analoga föreningar af ka- 

 lium, ammonium ni. fl. egenskaper, att ej låta sönderdela sig 

 fullständigt af chlorvätesyra, ej ens efter den ihärdigaste upp- 

 hettning dermed. Detta kermeslika sura arseniksvafliga salt höll 

 Berzelius (Vet,-Akad:s Handl. 1825, 295) för att vara en för- 

 ening af arsenik-bisulfur och svafvelnatrium, troligen endast på 

 den grund att »alkali löser den med samma fenomen som real- 

 gar», men han har sjelf visat att As S 3 vid upphettning med 

 alkali ger samma reaktion, d. v. s. åtskiljer en svartbrun fäll- 

 ning (hvarom mera 15 och 18). Då saltet här i fråga håller 

 As S 3 , då någon förening af As S 2 icke bildas vid dennas lös- 

 ning i alkali (8), då någon sådan ej heller uppkommer på andra 



