EDLUND, FÖRSÖK ATT FÖRKLARA DE ELBKTR. FENOMENEN. 553 



- "^ [1 — 2ah cos 8 — | . 4/i 2 cos 2 6 + \. 4Ä 2 (1 — cos 2 ö)]. 



För den vei'kan, som afses i momentet 2:o, eller repulsionen, 

 tagen med ombytt tecken, mellan molekulerna ml och m, af 

 hvilka den första betraktas såsom varande i rörelse och den 

 sednare såsom stillastående, erhålles: 



+ —■ [1 — ah cos 8 — | A 2 cos 2 8 + l A 2 (1 — cos 2 «)]. 

 För den verkan, som angifves af momentet 3:o, får man: 

 ~ [1 — all cos 8 — j K 1 cos 2 6» + \ h- (1 — cos 2 ö)] ; och 

 slutligen för momentet 4: o 



r 2 ' 

 Om nu summan af de två sednare momenten subtraheras 

 ifrån summan af de två första, så erhåller man såsom uttryck 

 för två strömelements inverkan på hvarandra, då de röra sig 

 i motsatt riktning i parallela banor: 



_=*[!_, cos**] (11); 



hvilket fullkomligt öfverensstämmer med Amperes empiriska 

 formel. 



I det ofvanstående har blifvit förutsatt, att hastigheten Ii 

 är i båda strömbanorna densamma. Det kan dock lätt ådaga- 

 läggas, att bevisningssättet gäller äfven för det fall, att hastig- 

 heten i den ena banan är större än i den andra. Vi antaga, 

 att hastigheten i banan a'b' (se fig. 3) är ti och i ab lika med 

 A, att ti < h samt att rörelsen i båda banorna går åt samma 

 håll, nemligen åt b och b'. Nu är det tydligt, att de båda 

 molekulernas relativa hastighet icke förändras derigenom, att 

 båda molekulernas absotuta hastighet lika mycket förstoras eller 

 förminskas. Tänka vi oss nu, att hvardera af molekulerna m 

 och m får en hastighet ti i motsatt riktning mot den de hafva 

 förut, så kommer molekulen m' i hvila, hvaremot molekulen m 

 rörer sig fortfarande i samma riktning som förut, men med 

 hastigheten h — ti. Deras relativa hastighet är då enligt det 

 föregående (/t — ti) cos 8. Man har således for den verkan, som 

 afses i momentet l:o: 



